Praznik Srca Jezusovega na Taboru v Ljubljani
2026-06-12 16:00 - 18:00 (Europe/Ljubljana)
V petek, 12. junija, bodo v cerkvi Srca Jezusovega na Taboru v Ljubljani obhajali praznik Srca Jezusovega z molitveno uro, pétimi litanijami in slovesno sveto mašo ob 17. uri.
Praznik Srca Jezusovega bodo v cerkvi Srca Jezusovega na Taboru v Ljubljani obhajali v petek, 12. junija. Ob 16. uri bo molitvena ura, ob 16.30 pa péte litanije.
Slovesno sveto mašo ob 17. uri bo ob somaševanju duhovnikov daroval celjski škof dr. Maksimilijan Matjaž. Verniki so lepo vabljeni, da skupaj počastijo Gospodovo ljubezen, razodeto v njegovem presvetem Srcu.
Vir: Katoliška Cerkev

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2026-06-12 18:30 - 20:00
Vsak drugi petek v mesecu se pri Mariji Pomagaj zbiramo k molitvi za bolnike z rakom, njihove sorodnike, prijatelje ter zdravstveno osebje.
Ob 18.30 pričnemo z molitvijo rožnega venca, ob 19. uri pa darujemo sveto mašo.
Pri Mariji Pomagaj smo se pri molitvi in sveti maši za bolnike z rakom prvič zbrali ob Svetovnem dnevu boja proti raku, 4. februarja 2023.
Od takrat naprej vsak mesec skupaj prosimo za moč, upanje, tolažbo in Božji blagoslov za vse, ki jih zaznamuje bolezen.
Lepo vabljeni, da se nam pridružite v petek, 12. junija 2026:

ob 18.30 – molitev rožnega venca,
ob 19.00 – sveta maša.

Vir: Marija.si

Pasijonska sveta maša v spravo za bogokletje
2026-06-12 19:00 - 21:00
V petek, 12. junija 2026, bo ob 19. uri v župnijski cerkvi sv. Jakoba v Škofji Loki pasijonska sveta maša v spravo za bogokletje.
Pasijonci in prijatelji Škofjeloškega pasijona vabijo k letni mašni daritvi v zadoščevanje za sramotenja in brezbrižnosti do Boga. Pasijonska sveta maša bo darovana na slovesni praznik Presvetega Srca Jezusovega in bo tudi letos nadaljevanje duhovne izkušnje Škofjeloškega pasijona, katere najgloblji sad je premišljevanje Jezusovega trpljenja in ljubezni, ki izvira iz njegovega prebodenega Srca.
Pri maši bodo pred Jezusovo Srce, prebodeno zaradi človeških grehov, položili svoje besede in molčanje, svoje grehe, utrujenost in hrepenenje ter prosili odpuščanja za bogokletja jezika, srca in življenja. Organizatorji vabijo, da skupaj stopijo pod križ in iz prebodenega Srca ponovno zajamejo moč za vero, pogum za resnico in usmiljenje do človeka.
Bogoslužje bo v petek, 12. junija 2026, ob 19. uri v župnijski cerkvi sv. Jakoba, Cankarjev trg 14, Škofja Loka.
Vir: Katoliška Cerkev

12. Marijin dan v Velesovem
2026-06-13 08:00 - 13:00
Društvo prijateljev Medžugorja – Mir Slovenija vabi v soboto, 13. junija 2026, od 8. do 13. ure na 12. Marijin dan v cerkvi Marijinega oznanjenja v Velesovem, kjer bo osrednja gostja sestra Emmanuel Maillard.
Po vzoru Medžugorja bo v cerkvi Marijinega oznanjenja v Velesovem potekal 12. Marijin dan, ki ga organizira Društvo prijateljev Medžugorja – Mir Slovenija pod duhovnim vodstvom dr. Primoža Krečiča. Program se bo začel ob 8. uri z molitvijo rožnega venca, ob 9.30 pa bo sledil nagovor letošnje gostje, sestre Emmanuel Maillard.
Sestra Emmanuel Maillard se je rodila v Franciji leta 1947. Na univerzi Sorbonne je diplomirala iz književnosti in zgodovine likovne umetnosti, leta 1976 vstopila v katoliško Skupnost blagrov, od leta 1989 pa živi v Medžugorju. S pričevanji, seminarji in knjigami po svetu širi sporočilo upanja v duhu nove evangelizacije. Ob tej priložnosti bo na dogodku na voljo tudi njena nova knjiga, prevedena v slovenščino, Tvoj angel varuh, tvoj veliki prijatelj.
Ob 11. uri bo sveta maša, po njej pa še molitev za ozdravljenje, češčenje pred Najsvetejšim in posvetitev Marijinemu srcu. Po uradnem delu bo sledilo druženje na samostanskem vrtu. V času dogodka bo tudi možnost za sveto spoved.
Vir: Katoliška Cerkev

Žalna slovesnost ob Lipi sprave na Žalah
2026-06-15 19:00 - 21:00
Društvo Združeni ob Lipi sprave vabi v ponedeljek, 15. junija 2026, ob 19. uri na žalno slovesnost ob Lipi sprave na Žalah ob dnevu krivde, odpuščanja in sprave.
Na slovesnosti bodo izrazili spoštovanje žrtvam ter tudi podpornikom sprejetja novele Zakona o prikritih vojnih grobiščih in pokopu žrtev. Dogodek pripravlja Društvo Združeni ob Lipi sprave.
Vir: Katoliška Cerkev

58. vseslovensko romanje bolnikov, invalidov in ostarelih
2026-06-20 09:00 - 14:00
V soboto, 20. junija, bo potekalo vseslovensko romanje bolnikov, invalidov in ostarelih k Mariji Pomagaj na Brezje. Sveto mašo bo ob 10. uri na trgu pred baziliko Marije Pomagaj daroval murskosoboški škof dr. Andrej Kozinc.
Program:
9.00: molitev rožnega venca
10.00: sveta maša
13.00: litanije Matere Božje
Vir: Marija.si

Predstavitev znanstvene monografije o Matevžu Ravnikarju
2026-06-23 12:00 - 13:00
Premierna predstavitev znanstvene monografije Matevž Ravnikar: prenovitelj slovenske proze in tržaško-koprski škof bo v torek, 23. junija 2026, ob 12. uri v knjigarni Celjske Mohorjeve družbe na Nazorjevi ulici 1 v Ljubljani.
Na predstavitvi bodo sodelovali dr. Matjaž Ambrožič, dr. Irena Orel, Tomaž Simčič in dr. Luka Vidmar. Z njimi se bo pogovarjal urednik monografije dr. Dejan Pacek.
Monografija je druga knjiga v zbirki Testes temporum (Priče časov), izdali pa so jo Teološka fakulteta Univerze v Ljubljani, Celjska Mohorjeva družba in Goriška Mohorjeva družba. Njenemu izidu je pot tlakoval mednarodni znanstveni posvet o življenju in delu škofa Ravnikarja, ki je pred tremi leti potekal v Ljubljani in Trstu.
Knjiga je izšla ob skorajšnji 250-letnici rojstva Matevža Ravnikarja.
Vir: Katoliška Cerkev

Sveta maša za domovino pred državnim praznikom dneva državnosti 2026
2026-06-23 18:30 - 19:30
V torek, 23. junija 2026, ob 18.30 bodo v stolni cerkvi sv. Nikolaja v Ljubljani slovenski škofje ob predsedniku Slovenske škofovske konference msgr. dr. Andreju Sajetu darovali sveto mašo za domovino ob državnem prazniku dneva državnosti.
K zahvalni sveti maši za domovino ob dnevu državnosti so povabljeni predstavniki družbeno-političnega življenja in diplomatskega zbora. Pri bogoslužju bodo sodelovali člani Vojaškega vikariata pri SV, Policijskega vikariata ter predstavniki Enote za protokol s kvintetom pihal orkestra Slovenske vojske.
Kje so začetki svete maše za domovino?
Prvo sveto mašo za domovino je daroval tedanji ljubljanski nadškof metropolit msgr. dr. Alojzij Šuštar 26. junija 1991. Preden je nadškof Šuštar v imenu Slovenske pokrajinske škofovske konference (SPŠK) odšel na praznovanje slovesne razglasitve samostojne Slovenije, torej 26. junija 1991, je v ljubljanski stolnici ob somaševanju mnogih duhovnikov daroval sveto mašo za domovino. Zelo pomenljive so njegove besede v homiliji, ki jo je začel z besedami iz Psalma: »Če Gospod ne zida hiše, se zaman trudijo njeni zidarji; če Gospod ne varuje mesta, zaman bedijo stražarji« (Ps 127).
Katera glasbena dela se izvajajo pri sveti maši za domovino?
Pri sveti maši za domovino izbrani pevski zbor izvaja sakralna glasbena dela slovenskih skladateljev. S tem se predstavi bogata glasbena kultura našega naroda in delo številnih slovenskih duhovnikov na področju domoljubja.
Članek: »Maša za domovino«: (zgolj) verski obred ali versko, diplomatsko in državotvorno dejanje? (Bogoslovni vestnik/Theological Quarterly 80 (2020) 1, 145—159)
Vir: Katoliška Cerkev

Rojstvo Janeza Krstnika, slovesni praznik
2026-06-24
V Katoliški Cerkvi 24. junija praznujemo slovesni praznik rojstva Janeza Krstnika.
V koledarju cerkvenega leta se slovesno spominjamo rojstva dveh oseb, ki sta najpomembnejši v zgodovini odrešenja: učlovečenega Božjega Sina Jezusa Kristusa (na božič, 25. decembra) in njegove deviške matere Marije (8. septembra). Edini svetnik, čigar rojstvo Cerkev proslavlja s posebnim praznikom, je Janez Krstnik, Jezusov predhodnik. Njegova vloga je posebej pomembna ob prehodu iz Stare v Novo zavezo, saj Janez Krstnik velja za angela glasnika pred Mesijo.
Evangelist Luka (prim. Lk 1,5–25) poroča, kako je Bog po angelu očetu Zahariju naznanil Janezovo rojstvo, podobno kot kasneje Mariji iz Nazareta učlovečenje Jezusa, Božjega Sina. V obeh primerih je Božji poslanec določil tudi ime otroka, s katerim je naznačeno njegovo rojstvo. Ime Janez se po hebrejsko glasi Johanan in pomeni Bog je milostljiv. Janezu pravimo Krstnik zato, ker je oznanjal krst spokornosti in je tiste, ki so se s pokoro hoteli pripraviti na Odrešenikov prihod, krščeval v reki Jordan; predvsem pa je dobil vzdevek Krstnik zato, ker je krstil Jezusa (prim. Mt 3,13–17; Mr 1,9–11 in Lk 3,21–22) ter ga pri tem razglasil za obljubljenega Mesija.

Besedilo je povzeto po knjigi Svetnik za vsak dan msgr. Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

Duhovne vaje za redovnike in redovnice v Ignacijevem domu v Ljubljani
2026-06-25 - 2026-07-03
V Ignacijevem domu duhovnosti v Ljubljani bodo od 25. junija do 3. julija 2026 potekale ignacijanske duhovne vaje za redovnike in redovnice.
Ignacijanske duhovne vaje za redovnike in redovnice bodo potekale v Ignacijevem domu duhovnosti v Ljubljani od 25. junija do 3. julija 2026. Začetek bo zvečer, sklep pa s kosilom.
Naslov duhovnih vaj je Iščite Gospoda. Udeleženci bodo premišljevali, kako varovati srce sredi skrbi in nalog, ki jih morajo opraviti, v vsakodnevnih naporih in napetostih, ki nastajajo v skupnem življenju, tudi zaradi kopičenja odgovornosti in pešanja moči.
Voditelj in kontaktna oseba je p. Janez Poljanšek DJ. Prijave sprejemajo prek spletne strani ignacijevdom.si/events/medredovniske/, po elektronski pošti na naslov info@ignacijevdom.si ali po telefonu 051 613 374.

Frančiškov odmev – praznovanje frančiškovih bratov in sester
2026-06-25 09:20 - 16:30
četrtek, 25. junija 2026, bo pri Mariji Pomagaj Brezjah praznovanje Frančiškovih bratov in sester ob 800-letnici smrti svetega Frančiška Asiškega, pod naslovom Frančiškov odmev.
Program srečanja:
ob 9.20: Serafinski rožni venec
ob 10. uri: sveta maša, somaševanje vodi ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore
ob 11.30: dramska igra
ob 13.15: festival
ob 15.30: litanije, molitev za domovino, blagoslov.
Lepo vabljeni!
Vir: Katoliška Cerkev

Biblična šola Evangelii gaudium 2025/2026
2026-06-25 17:00 - 18:30
Papež Frančišek v apostolski spodbudi Evangelii gaudium – Veselje evangelija predstavi Sveto pismo kot temeljni vir prenove osebnega življenja vernika in življenja vse Cerkve ter spodbuja k njenemu vsakodnevnemu branju. Biblična šola Evangelii gaudium želi biti odgovor na spodbude papeža Frančiška, da bi ponovno odkrili Sveto pismo kot knjigo življenja, kot živo Besedo, ki je namenjena nam in lahko spreminja naše življenje.
Novo študijsko leto (2025/2026) bomo posvetili modrostnim besedilom.
V Biblični šoli bomo enkrat mesečno predstavili izbrane odlomke modrostnih besedil, med katere sodijo knjige iz Stare zaveze: Job, Pregovori, Pridigar (Kohelet), Sirahova knjiga, Knjiga modrosti, Psalmi in Visoka pesem.
Vsako srečanje bo obsegalo predstavitev izbranega modrostnega odlomka, zgodovinski in literarni okvir, razlago ter poglobljeno razpravo.
Uvodno besedo bo imel celjski škof msgr. dr. Maksimilijan Matjaž, predavala pa bosta dr. s. Snežna Večko in dr. Samo Skralovnik ter drugi gostujoči predavatelji.
Predavanja bodo potekala po ZOOM vsak 4. četrtek (zaradi praznikov kdaj 3. četrtek) v mesecu od 17:00 do 18:30.
V letu 2025 bodo predavanja potekala ob naslednjih terminih:

23. oktobra,
27. novembra in
18. decembra.

V letu 2026 bodo predavanja:

22. januarja,
26. februarja,
26. marca,
23. aprila,
28. maja ter
25. junija (živo).

Prijave na: info@biblicnogibanje.si
V spletno predavalnico lahko vstopite preko spletne povezave.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Peter in Pavel, slovesni praznik
2026-06-29
V Katoliški Cerkvi 29. junija praznujemo slovesni praznik apostolov sv. Petra in Pavla.
Peter je bil ribič iz Betsajde ob Genezareškem jezeru. Jezus ga je poklical, da bi bil ribič ljudi in da bi kasneje kot pastir tudi vodil Cerkev kot Božje ljudstvo. Po svetopisemskem izročilu mu je Jezus po tem, ko ga je poklical za učenca, spremenil ime v Peter: »Ti si Peter in na tej skali bom sezidal svojo Cerkev in vrata podzemlja je ne bodo premagala. Dal ti bom ključe nebeškega kraljestva; in kar koli boš zavezal na zemlji, bo zavezano v nebesih; in kar koli boš razvezal na zemlji, bo razvezano v nebesih« (Mt 16,18–20). Zelo pomembna izkušnja v Petrovem življenju je bila ta, da je Jezusa, po tem, ko je bil le-ta prijet, kljub temu, da se je ob njem vzgajal in učil približno tri leta, trikrat zatajil. Po Jezusovem vnebohodu Peter nastopa kot voditelj apostolov in mlade Cerkve. Nekaj časa je bil škof v Antiohiji, okoli leta 42 pa je odšel v Rim. Od tam je vernikom v Mali Aziji poslal dve pismi (1 Pt in 2 Pt), življenjsko pot pa je sklenil z mučeništvom.
Po zgodovinskih virih naj bi apostol Peter vladal do leta 67 po Kr. Več zgodnjekrščanskih spisov potrjuje, da je Peter umrl nasilne smrti v Rimu v času vladanja cesarja Nerona. Na kraju njegovega mučeništva je dal cesar Konstantin leta 350 postaviti veliko baziliko. Sedanja bazilika sv. Petra v Vatikanu je bila postavljena v letih med 1506 in 1526. Pod njenim glavnim oltarjem je gob apostola Petra, čigar nasledniki so papeži oz. rimski škofje.
Apostol Pavel se je rodil okrog leta 10 po Kr. v Tarzu, v glavnem mestu takratne rimske province Kilikije. Po rodu je bil Jud, po očetu pa je podedoval rimsko državljanstvo. Bil je farizej in poznavalec judovstva, ki je do spreobrnjenja na poti v Damask preganjal kristjane. Apostol Pavel je ob rojstvu dobil ime Savel, po spreobrnjenju pa se je dal krstiti in ime spremenil v Pavel.
O delovanju apostola Pavla poroča evangelist Luka v Apostolski delih. Obhodil je velik del takratne rimske države in ustanavljal cerkvene občine ter jih spodbujal s pismi. Danes poznamo štirinajst ohranjenih Pavlovih pisem, ki so po vsebini in obsegu za štirimi evangeliji najpomembnejši del Svetega pisma Nove zaveze. Podobno kot apostol Peter je tudi on umrl mučeniške smrti za časa cesarja Nerona okrog leta 67.
Praznika obeh apostolov je Cerkev obhajala že v 4. stoletju. Najstarejši rimski koledar Furija Dionizija Filokala iz leta 354 navaja 29. junij kot praznik apostolov Petra in Pavla. Na predvečer ali na praznik apostolov Petra in Pavla slovenski škofje diakone posvečujejo v duhovnike.
Vir: Katoliška Cerkev

Koncert Univerzitetnega študentskega zbora in orkestra Krashna Musika iz Delfta
2026-07-01 19:30 - 21:00
Univerzitetni študentski zbor in orkester Krashna Musika iz Delfta bo v sredo, 1. julija, od 19.30 do 20.30 nastopil v cerkvi sv. Jakoba v Ljubljani s programom del Sergeja Rahmaninova in Wolfganga Amadeusa Mozarta.
Krashna Musika je živahen študentski zbor in simfonični orkester, povezan z glasbenim življenjem Tehniške univerze Delft. Ob obisku Ljubljane bodo pripravili večer velike orkestrske in zborovske glasbe v cerkvi sv. Jakoba.
Na sporedu bosta dve veliki mojstrovini klasične in sakralne glasbe: Simfonija št. 2 Sergeja Rahmaninova ter Rekviem Wolfganga Amadeusa Mozarta. Rahmaninovova simfonija prinaša poznoromantično izraznost, bogate orkestrske barve in čustveno intenzivnost, Mozartov Rekviem pa nagovarja s skrivnostjo, molitvijo, človeško krhkostjo in upanjem.
Prisrčno vabljeni na koncert v eno najlepših zgodovinskih cerkva v Ljubljani.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Tomaž, apostol, praznik
2026-07-03
V Katoliški Cerkvi 3. julija praznujemo god sv. Tomaža, apostola in mučenca.
Človeku, ki noče verjeti na besedo, ampak se hoče o vsem prepričati na lastne oči, pravimo ‘neverni Tomaž’. Obnaša se namreč kot apostol Tomaž po Jezusovem vstajenju. Evangelist Janez pripoveduje, da se je Gospod po svojem vstajenju prvi večer prikazal svojim učencem, zbranim za zaprtimi vrati hiše, kjer so le nekaj dni poprej skupaj z Jezusom obhajali spominsko večerjo ob judovskem velikonočnem prazniku, ki je bila obenem zadnja večerja Jezusa kot človeka. Tomaža, pravi, ni bilo med njimi. Ko so mu drugi pripovedovali, da je Jezus vstal in se jim prikazal, jim je odvrnil: »Če ne vidim na njegovih rokah znamenja žebljev in ne vtaknem svojega prsta v rane od žebljev, že ne bom veroval.« Čez osem dni je vstali Gospod spet obiskal svoje učence. Tomažu je rekel: »Daj svojo roko in jo položi v mojo stran in ne bodi neveren, temveč veren.« Tedaj je Tomaž izpovedal vero z vklikom: »Moj Gospod in moj Bog!«
Zaradi tega dogodka je Tomaž postal ‘slaven’, vendar pa o njem bolj malo vemo. Preden ga je Jezus poklical v svojo službo, je opravljal ribiški poklic ob Genezareškem jezeru. Prvi trije evangelisti (Matej, Marko in Luka) omenjajo Tomaža le v seznamih dvanajsterih apostolov, več pozornosti pa mu posveti evangelist Janez, ki ga v svoje poročilo o Jezusovem življenju in delovanju vplete štirikrat. Prvič tedaj, ko Tomaž izrazi svojo pripravljenost iti z Jezusom v smrtno nevarnost, ko gre v Betanijo k Lazarju; drugič med Jezusovim poslovilnim govorom pri zadnji večerji, ko Tomaž poslavljajočemu se Jezusu vpade v besedo in pravi, da oni ne vedo, kam gre; najdaljši je tretji odlomek o Tomažu, omenjen na začetku; četrtič in zadnjič pa Janez omenja Tomaža kot enega izmed sedmerih apostolov, ki se jim je vstali Gospod prikazal, ko so na Genezareškem jezeru lovili ribe. Janez trikrat navaja Tomažev vzdevek Dvojček, kar je dejansko le prevod njegovega imena, kajti ime Tomaž izhaja iz aramejske besede ‘toma’ s pomenom ‘dvojček’.
Prakrščansko poročilo ve povedati, da je apostol Tomaž po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha deloval na bližnjem Vzhodu in prišel celo do Indije. Umrl naj bi mučeniške smrti v kraju Mailapur pri Madrasu: prebodli so ga s sulico ali z mečem. Indijska Cerkev se ponaša, da je njen ustanovitelj sveti Tomaž, zato indijske kristjane pogosto imenujejo ‘Tomaževi kristjani’.
God apostola Tomaža so od 6. stoletja dalje obhajali 21. decembra, od leta 1969 pa je 3. julija, kakor je bil že prej v vzhodni Cerkvi v spomin na prenos njegovih kosti iz Indije v mezopotamsko Edeso (leta 232). Svetega Tomaža navadno upodabljajo s sulico, pogosto pa ima v rokah tudi kotno merilo stavbenikov in sicer zaradi neke legende, ki pripoveduje, da je izrisal načrt za prelepo palačo v Indiji. Zaradi te legende častijo svetega Tomaža kot svojega zavetnika arhitekti, zemljemerci, geometri, zidarji, kamnoseki in tesarji.
V naši domovini je temu apostolu posvečenih 34 cerkva (8 župnijskih in 26 podružnic).
Vir: Revija Ognjišče in Katoliška Cerkev

Mučenci med Slovenci - 28
2026-07-03 19:00 - 20:00
Na prvi julijski petek, 3. 7. 2026, bo pri frančiškanih na Tromostovju v Ljubljani ob 19. uri darovana sveta maša s prošnjo za vse slovenske mučence. Somaševanje bo vodil frančiškan dr. Miran Špelič. Pela bo Dekliška vokalna skupina Žeklice s Tromostovja pod umetniškim vodstvom Mihe Zupanca Kovača.
To bo osemindvajseta od tridesetih svetih maš, ki jih pripravlja pobuda Vseposvojitev in se na trideset zaporednih prvih petkov darujejo za slovenske mučence, žrtve komunističnega nasilja, ki so v postopku za beatifikacijo. Svetniške kandidate s pesmijo predstavlja Gregor Čušin.
Bogoslužje lahko spremljamo tudi po GOLD TV in na kanalu YouTube.
Lepo vabljeni!
Vir: Katoliška Cerkev

Ciril in Metod, sozavetnika Evrope, slovesni praznik
2026-07-05
V Katoliški Cerkvi 5. julija obhajamo slovesni praznik sv. bratov Cirila in Metoda, slovanskih apostolov in sozavetnikov Evrope. Imenujemo ju tudi apostola Slovanov zaradi pomembnega misijonskega dela med slovanskimi ljudstvi.
Ciril in Metod sta bila misijonarja grškega rodu, ki sta pri oznanjevanju in širjenju krščanske vere uporabljala glagolico. Ciril se je rodil okrog l. 826 ali 827, Metod pa okrog l. 812 ali 815 v Solunu. Pri krstu so ju poimenovali Konstantin in Mihael, vendar sta ob vstopu v samostan imeni spremenila. Najprej sta delovala kot knjižničar in učitelj filozofije. Mladost sta preživela v okolici Soluna, cesar pa ju je okrog l. 860 poslal misijonarit na polotok Krim.
Moravski knez Rastislav ju je okrog l. 860 povabil med slovanske narode, kjer sta delovala na tedanjem velikomoravskem ozemlju, ki je zajemalo današnjo vzhodno Slovenijo, vzhodno Hrvaško, Madžarsko, Češko, Slovaško, južno Poljsko, jugovzhodno Nemčijo in zahodno Ukrajino ter širila krščansko oznanilo v slovanskem jeziku. Po treh letih na Moravskem sta odšla v Panonijo in od tam preko Benetk v Rim. Pri papežu Hadrijanu II. (867–872) sta dobila dovoljenje za opravljanje bogoslužja v slovanskem jeziku.
Ciril je v Rimu zbolel in umrl, papež Hadrijan II. pa je Metoda poslal h knezu Koclju v Panonijo. Na tem ozemlju je prišel v spor z nemškimi duhovniki in bil obtožen krivoverstva. Po izpustitvi mu je papež Janez VIII. (872–882) ponovno dovolil uporabo slovanskega jezika za bogoslužno rabo.
Njun godovni dan v Katoliški Cerkvi obhajamo 5. julija, v neslovanskih deželah pa 14. februarja. Pravoslavna Cerkev njun god obhaja 11. maja, 24. maja pa godujeta po julijanskem koledarju. Sveti papež Janez Pavel II. (1978–2005) ju je leta 1980 imenoval za sozavetnika Evrope. V ljubljanski nadškofiji sta glavna zavetnika, v mariborski nadškofiji pa druga zavetnika nadškofije. V murskosoboški škofij je sv. Metod glavni zavetnik škofije, njun god pa v Katoliški cerkvi v Sloveniji obhajamo kot slovesni praznik.
Praznik apostolov Slovanov je priložnost za ovrednotenje in zavedanje njunega pomena na področju evropske kulturne, zgodovinske in jezikovne dediščine, ki je povezana tudi z našo deželo.
Vir: Katoliška Cerkev

Duhovne vaje za duhovnike v Ignacijevem domu v Ljubljani
2026-07-05 - 2026-07-11
V Ignacijevem domu duhovnosti v Ljubljani bodo od 5. do 11. julija 2026 potekale ignacijanske duhovne vaje za duhovnike na temo Vem, komu sem veroval.
Ignacijanske duhovne vaje za duhovnike bodo potekale v Ignacijevem domu duhovnosti v Ljubljani od 5. do 11. julija 2026, in sicer od nedelje zvečer do sobote zjutraj. Njihov naslov bo Vem, komu sem veroval (2 Tim 1,12).
Ob duhovnih vajah organizatorji poudarjajo, da Jezus ne pošilja le delovati in oznanjati, ampak tudi v tišino in počitek, da se ustavimo pri njem in z njim ter tako potrdimo, poglobimo in utrdimo vero vanj.
Voditelj in kontaktna oseba je p. Milan Bizant DJ. Prijave sprejemajo prek spletne strani ignacijevdom.si/events/ignacijanske-duhovne-vaje-za-duhovnike-vem/, po elektronski pošti na naslov info@ignacijevdom.si ali po telefonu 051 613 374.
Vir: Katoliška Cerkev

Obletnica posvetitve bazilike v Stični
2026-07-08
Cistercijanski samostan v Stični 8. julija praznuje obletnico posvetitve cerkve Žalostne Matere Božje (posvečena leta 1156) in je bila leta 1936 razglašena za baziliko.
Bazilika danes služi tudi kot župnijska cerkev, kot Marijin romarski kraj pa je bila 1936 razglašena za baziliko. Je ena izmed največjih cerkva v Sloveniji, po nekaterih virih pa naj bi bila tudi najdaljša.
Cerkev je 8. julija 1156 posvetil oglejski patriarh Pelegrin I. Kot vse cistercijanske cerkve je tudi ta dobila posvetitev Materi Božji. Raziskave so pokazale, da je bila že takratnja cerkev sezidana kot troladijska slopna bazilika s prečno ladjo in dvema dolgima stranskima kapelama.
Cistercijanski samostan ali opatija Stična je najstarejši samostan na slovenskem ozemlju. Cistercijani smo pripadniki reformiranega benediktinskega življenja. Reformo so v Franciji začeli in izpeljali sv. Robert, sv. Alberik in sv. Štefan Harding, ki veljajo za ustanovitelje reda. Ime izahaja po prvi in matični opatiji v kraju Citeaux (beri : sito, latinsko: Cistercium) v Burgundiji v Franciji.
Cistercijanska Opatija Stična je najstarejši samostan na današnjem slovenskem ozemlju in edina opatija, ki še deluje. V sklopu samostana se nahaja Bazilika Žalostne Matere Božje, ki služi tudi kot župnijska cerkev.
Začetki samostana segajo v leto 1132. Samostan je kmalu po ustanovitvi postal pomembno versko, kulturno in gospodarsko središče Kranjske. Bogata samostanska knjižnica je do jožefinskih reform varovala dragocene iluminirane rokopise v latinščini iz 12. in 13. stoletja, ki so nastali v stiškem skriptoriju. V samostanu je leta 1428 nastal za slovensko slovstvo pomemben Stiški rokopis, eden prvih pisnih spomenikov v slovenščini.
Že v 12. stoletju se v Stični omenja samostanska šola, ki pa je verjetno sčasoma sprejemala za izobraževanje tudi dečke od zunaj. Tako se omenja, da je verjetno skladatelj Jakob Gallus iz Ribnice, svojo prvo izobrazbo dobil v Stični. Od 14. stoletja naprej je stiški samostan pošiljal svoje nadarjene menihe za univerzitetni študij verjetno v cistercijanski kolegij pri Dunaju. Od 14. stoletja naprej je namreč cistercijanski red svojim članom dovoljeval stik z gosti in ljudmi iz okolice, kar so redovni statuti sprva prepovedovali. Zaradi tega in tudi zaradi začenjajoče nove miselnosti renesanse je nastal v 15. stoletju Stiški rokopis, ki obsega razen glavnega besedila v latinščini tudi najstarejše zapisano slovensko besedilo: molitev pred pridigo, molitev “Pozdravljena Kraljica”, dva obrazca splošne spovedi in začetek stare velikonočne pesmi.
Patriarh Peregrin je Stični že ob njenem nastanku podelil toliko posesti in dohodkov, da je mogla živeti. Ker so menihi zlasti v prvih stoletjih imeli veliko izdatkov za gradnje in dograjevanje stavb in njihove opreme, posebej še za njeno najimenitnejšo stavbo, veličastno romansko cerkev, jim je ustanovitelj moral povečati dohodke.
Čeprav je bilo življenje in arhitektura Stične zastavljena skromneje kot po mnogih drugih cistercijanskih samostanih po Evropi, se je vendar sčasoma Stična toliko opomogla, da je mogla v neki meri slediti ostalim. Vseskozi so skušali skrbeti, da so bili samostanski prostori , kjer se je odvijalo skupno življenje menihov, lepo urejeni, in še posebej rezidenca opata – prelatura, ki je bila namenjena sprejemanju in stanovanju gostov in nekako predstavljala skupnost pred javnostjo. Križni hodnik v Stični je sčasoma dobil zidano zgodnjegotsko obliko s skromno poslikavo zaradi samostanskih pravil in zaradi skromnejših razmer v naših krajih. Iz istih razlogov tudi ni dobil izrazitejših figuralnih okrasitev.
Skozi stoletja je samostan spreminjal svojo arhitekturno podobo, tako da danes najdemo sledove romanike, gotike in baroka. Vse do danes pa se je ohranilo najstarejše jedro samostana, ki ga tvorita znameniti križni hodnik in redovna cerkev. V času reform Jožefa II. leta 1784 je bil samostan razpuščen. Ponovno so ga obudili cistercijani šele leta 1898. Od takrat dalje samostan ponovno nemoteno deluje.
Samostan ter cerkev sta danes zavarovana kot nepremična spomenika državnega pomena, sam samostan pa predstavlja pomembno versko in kulturno središče.
Več na: www.sticna.eu
Vir: Katoliška Cerkev

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2026-07-10 18:30 - 19:30
Vsak drugi petek v mesecu se pri Mariji Pomagaj zbiramo pri molitvi rožnega venca in sveti maši za bolnike z rakom. Tako tudi v petek, 10. julija 2026, molitev rožnega venca in sveta maša ob 19. uri. Lepo vabljeni.
Vir: Marija.si

Sv. Benedikt, zavetnik Evrope, praznik
2026-07-11
Svetega Benedikta, začetnika zahodnega meništva, je papež Pavel VI. 24. oktobra 1964 razglasil za prvega zavetnika Evrope, ker je “s križem, knjigo in plugom prinesel krščanski napredek narodom, razkropljenim od Sredozemskega morja do Skandinavije, od Irske do prostranih nižin Poljske”.
Poljak Janez Pavel II., prvi slovanski papež, je leta 1980, ob 1500 letnici rojstva sv. Benedikta, dejal, da je bila Evropa na novo rojena ob propadu velikega rimskega imperija. »Ko se je porajala na njegovih kulturnih temeljih, je po zaslugi benediktinskega duha iz tistega izročila povzela in v dediščino evropske in vesoljne kulture utelesila vse tisto, kar bi se sicer izgubilo.« Redovna pravila, ki jih je sestavil sveti Benedikt in jih imenujejo “evangelij, presajen v resnično življenje”, je mogoče povzeti v treh besedah: ‘Ora et labora!’ (Moli in delaj). Skladno povezovanje dela in molitve je ideal krščanskega prizadevanja za popolnost ali izpolnjevanje božje volje.
Papež Gregor Veliki, ki je sestavil življenjepis sv. Benedikta v obliki pogovora z namišljenim diakonom Petrom, pove, da se je Benedikt rodil v plemeniti družini v Nursiji to je današnje mestece Norcia v Umbriji in sicer okoli leta 480. O njegovi družini vemo le to, da je imel sestro dvojčico Sholastiko, ki je vse življenje hodila po bratovih stopinjah in ga posnemala tudi v svetništvu (njen god obhajamo 10. februarja). Starši so Benedikta poslali v Rim, da bi se izpopolnil v pravnih vedah, toda prav kmalu je bil sit Rima in njegove pokvarjenosti. Najprej se je umaknil v bližino mesta Tivoli, kjer si je poiskal družbo enako mislečih. Kmalu je spoznal, da ta družba ni zanj, zato se je skril v samotno sotesko reke Aniene nedaleč od mesta Subiaco, ker je želel biti popolnoma ločen od sveta, da bi ob branju in premišljevanju Svetega pisma in v molitvi našel stik z Bogom ter prodrl v globine svoje duše. Pa ni bil dolgo sam. Nekega dne so se pred njegovo votlino prikazali puščavniki iz Vicovara in ga prosili, naj namesto umrlega predstojnika prevzame vodstvo njihove skupnosti. Benedikt je njihovo gorečo prošnjo uslišal. Puščavniki pa so bili svojeglavi, zato jih je zapustil. Po dolgem premisleku je sprejel vodstvo nove redovne skupnosti, ki se je bila voljna ravnati po njegovih pravilih. Tem svojim redovnikom je Benedikt hotel biti ‘oče’, to namreč pomeni beseda ‘abbas’ ali po slovensko ‘opat’.
Čez nekaj časa je izbral najboljše menihe iz dvanajstih samostanov, ki jim je bil ‘oče’, in se napotil proti jugu. Ustavil se je pri mestu Cassino pri Neaplju, zgrajenim pod visokim gričem. Na vrhu tega griča je zrastel znameniti samostan Montecassino, ki velja za matično hišo benediktinskega reda in v nekem smislu vseh samostanov na krščanskem Zahodu. Stari viri postavljajo začetek Montecassina v leto 529: ta letnica ima tudi simboličen pomen tega leta je namreč bizantinski cesar Justinijan dal zapreti zadnjo pogansko šolo v Atenah, Montecassino pa je zasvetil kot novo žarišče krščanske kulture. Skupnost na Montecassinu je opat Benedikt vodil vse do svoje smrti, najbrž leta 547.

Besedilo je s spletne strani revije Ognjišče.
Vir: Katoliška Cerkev

Poletni tedni v Taizéju
2026-07-19 - 2026-07-26
Z odhodom v Taizé smo povabljeni, da iščemo občestvo z Bogom preko skupne molitve, petja, tišine, osebnega premišljevanja in deljenja z drugimi udeleženci.
Vsak lahko v tej vasici najde tisto kar išče: prijateljstvo, mir, zabavo, Boga, odgovore, nov način molitve, lepo naravo in še mnogo drugega.
ZA KOGA: Romanje je namenjeno mladim med 16. in 35. letom.

PRIJAVE:

PRVI TERMIN:

19. do 26. julij

Vir: Katoliška mladina

Sv. Marija Magdalena, praznik
2026-07-22
22. julija v Katoliški Cerkvi obhajamo praznik sv. Marije Magdalene, prve priče, ki je videla Vstalega, in prve glasnice, ki je apostolom oznanila vstajenje Gospoda.
Dolgo časa so v pobožnosti in v umetnosti Marijo Magdaleno istili z Marijo iz Betanije, sestro Lazarja in Marte, ter z neimenovano ‘veliko grešnico’, ki je Jezusu v farizejevi hiši med obedom mazilila noge, potem ko jih je oprala s svojimi solzami ter obrisala s svojimi lasmi. Zdaj je dokazano, da gre za tri različne osebe.

God svete Marije Magdalene praznik za vso Cerkev
Vloga ženske v Katoliški Cerkvi v Sloveniji

Svetnici je ime Marija, Magdalena je njen priimek, ki pove, da je bila doma iz Magdale, ribiškega mesteca na zahodnem bregu Genezareškega jezera. Iz dveh pripomb v Lukovem in Markovem evangeliju vemo, da je Jezus iz Marije iz Magdale izgnal sedem hudih duhov. Število sedem v Svetem pismu pomeni veliko število, množico. Ta omemba hoče povedati, da je bila Marija popolnoma v oblasti hudih duhov. V skupini žena, ki so stregle zboru apostolov in njihovemu Učitelju, se Marija Magdalena vedno imenuje na prvem mestu.
Marija Magdalena je ostala Jezusu zvesta vse do konca do smrti na Kalvariji in še do groba. Pod križem je vztrajala z Jezusovo materjo Marijo in z edinim učencem Janezom, ki ni strahopetno pobegnil. Ko je minil praznični dan velike noči, so Marija Magdalena, Marija, mati Jakobova, in Marija Saloma kupile dišav, da bi Jezusovo telo v grobu mazilile. Evangelist Janez pa nam je ohranil čudoviti prizor srečanja Marije Magdalene z vstalim Jezusom. Ko je stoječ ob grobu jokala, [o je Jezus sočutno vprašal: »Žena, kaj jokaš? Koga iščeš?« Magdalena je mislila, da govori z vrtnarjem, zato je prosila, naj ji pokaže, kam je del Jezusovo telo. Ko jo je Jezus poklical po imenu: »Marija!«, pa ga je prepoznala. Trdno je bila prepričana, da je Gospod vstal od mrtvih in to veselo novico je nemudoma sporočila njegovim učencem.
Skozi vsa stoletja cerkvene zgodovine razmišlja pisec slovenskega življenjepisa svete Marije Magdalene, srečujemo žene, ki učencem naznanjajo Jezusovo sporočilo. In tudi v današnjih dneh je na svetu nešteto žena, ki so pripravljene služiti Jezusu in njegovemu vstajenjskemu oznanilu. Marija Magdalena je kakor nalašč njihova svetnica. Grki so jo že zgodaj častili kot “nosilko miru in enakovredno apostolom”.
Umetniki jo upodabljajo s posodico z mazilnim oljem, stoječo pod križem, ali kot spokornico z razpuščenimi lasmi (po zgrešenem enačenju z evangeljsko grešnico) s knjigo, s Križanim, s spokornim bičem v rokah in z mrtvaško glavo pred seboj. (Povzeto po reviji Ognjišče)
Papež Frančišek je v okviru jubileja Usmiljenja določil, da se god sv. Marije Magdalene povzdigne v praznik, da bi izpostavil »pomembnost te ženske, ki je pokazala veliko ljubezen do Kristusa in ki jo je Kristus zelo ljubil«. Kot je zapisano v dekretu, ki ima naslov Apostolorum Apostola in ima datum 3. junij 2016, »se odločitev umešča v sedanji cerkveni kontekst, ki zahteva bolj poglobljen premislek o dostojanstvu ženske, novi evangelizaciji in veliki skrivnosti božjega usmiljenja«. Sveti Janez Pavel II. je veliko pozornosti namenil ne le pomembni vlogi ženske pri Kristusovem poslanstvu in poslanstvu Cerkve, ampak tudi posebni vlogi Marije Magdalene kot »prvi priči, ki je videla Vstalega, in prvi glasnici, ki je apostolom oznanila vstajenje Gospoda«.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Brigita, sozavetnica Evrope, praznik
2026-07-23
Papež Janez Pavel II. je sv. Brigito 1. oktobra 1999, na začetku druge sinode za Evropo, razglasil za sozavetnico Evrope.
Brigita je bila visokega rodu. Rodila se je najverjetneje leta 1302 v kraju Finstad pri Upsali, kjer je zdaj sedež slavne univerze. Njen oče je imel odgovorno upravno službo. Družina je bila v sorodu s kraljevskimi rodbinami, ki so se menjavale na švedskem prestolu. Po smrti svoje matere je Brigita živela pri teti in v tem času je imela videnje: podobo Križanega, ki se ji je neizbrisno vtisnila v spomin za vse življenje.
Pri šestnajstih letih se je poročila. Od osmih otrok, ki jih je rodila, je po njeni poti šla hči Katarina, ki je na Švedskem znana kot Karin. Ona je tudi uresničila njeno zamisel o ustanovitvi samostana v Vadsteni. Čeprav bogata gospa, se je Brigita lotila vsakega dela, tudi takšnega, ki so ga opravljale le dekle. Odlikovala se je po dobrodelnosti. Poklicali so jo na dvor za upravnico. Mlademu kralju Magnusu II. Eriksonu, svojemu bratrancu, je brez slepomišenja povedala, da mora svoje razuzdano življenje korenito spremeniti, če hoče uiti božji kazni. Ni je poslušal in Brigitine napovedi so se uresničile. Ko je videla, da kralj živi po svoje, je dvor zapustila ter z možem odšla na božjo pot v špansko Kompostelo. Med romanjem je mož umrl v cistercijanskem samostanu Alvastra na Španskem.
Leta 1346 je Brigita v zamaknjenju dobila naročilo, naj ustanovi nov red s prvim samostanom v Vadsteni. Ko je bilo vse skoraj uresničeno, jo je Bog poslal v Rim, kjer se je lotila živahne politične dejavnosti, s katero je posegla v celotno dogajanje tedanje Zahodne Evrope. Šlo ji je predvsem za mir in edinost, kajti krvaveče rane njenega časa so bile razprtije, spori, razkol. V tej službi je ostala zadnjih štiriindvajset let svojega življenja. Umrla je 23. julija 1373 v Rimu in sicer med mašo.
Njeno truplo so v zmagoslavnem sprevodu prepeljali iz Rima v Vadsteno, kjer so jo položili k zadnjemu počitku v samostanski cerkvi. Prva prednica Brigitinega reda je bila njena hči Katarina (Cerkev jo časti kot svetnico in se je spominja 24. marca). Njen grob je kmalu postal priljubljena božja pot kraljev in kraljic pa tudi številnih kristjanov iz raznih dežel. Vadstena se je razvila v pomembno kulturno središče na evropskem severu. Tam je bila tudi najpomembnejša srednjeveška knjižnica na Švedskem in prva švedska tiskarna. To izredno ženo so tudi protestanti sprejeli za svojo in jo častijo kot narodno svetnico.
Papež Janez Pavel II. jo je razglasil za sozavetnico Evrope ob sv. Katarini Sienski in sv. Tereziji Benedikti od Križa/Edith Stein.
Vir: revija.ognjišče.si in Katoliška Cerkev

Sv. Jakob starejši, apostol, praznik
2026-07-25
25. julija v Katoliški Cerkvi obhajamo god apostola Jakoba starejšega.
V zboru dvanajsterih apostolov, ki jih je Jezus poklical, sta bila dva Jakoba, med prvim je bil za apostola poklican ravno današnji godovnjak, zato je ob njegovem imenu še vzdevek starejši.
Jakob je bil doma iz enega od mest ob Genezareškem jezeru, njegov oče Zebedej je bil ribič, mati Saloma pa je bila sestra Jezusove matere Marije. Skupaj z bratom Janezom in apostolom Petrom je bil Jakob priča Jezusovega spremenjenja na gori in obuditve Jairove hčere. V dneh Jezusovega trpljenja se je Jakob, kot večina apostolov, potuhnil, po Jezusovem vstajenju od mrtvih pa je bil z drugimi apostoli v Jeruzalemu. Malo vemo o njegovem delovanju po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha. Pisec Apostolskih del poroča, da je Herod »dal z mečem usmrtiti Jakoba, Janezovega brata«. To naj bi se zgodilo okrog velike noči leta 44.
Apostol Jakob je zelo priljubljen tudi v Sloveniji, kar dokazuje 68 cerkva njemu posvečenih. Njegove posmrtne ostanke so v 7. stoletju prenesli v Compostelo v današnji Španiji, kjer stoji njemu posvečena katedrala.

Besedilo je povzeto iz knjige Svetnik za vsak dan Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

Krištofova nedelja 2026
2026-07-26
V nedeljo, 26. julija 2026, bomo obhajali Krištofovo nedeljo, dan blagoslova vozil in molitve za srečno vožnjo, hkrati pa tudi priložnost za solidarnost z misijonarji po svetu.
Krištofova nedelja je v Cerkvi na Slovenskem tradicionalno povezana z akcijo MIVA, misijonsko vozniško akcijo, s katero zbiramo darove za prevozna sredstva v misijonskih deželah. Ob blagoslovu avtomobilov, motorjev, koles, traktorjev in drugih vozil se vozniki zahvaljujemo za srečno prevožene poti ter prosimo za varnost na vseh naših poteh. Hkrati darujemo za vozila, ki jih misijonarji potrebujejo pri svojem vsakdanjem delu.
V številnih misijonskih krajih so vozila nujna za prevoz bolnikov, otrok v šolo, hrane, zdravil, gradbenega materiala in pastoralnih sodelavcev. Zato dar za MIVO ni le znamenje hvaležnosti, ampak tudi konkretna pomoč ljudem, ki v oddaljenih in težkih razmerah potrebujejo bližino, oskrbo in upanje.
Verniki in vsi ljudje dobre volje so vabljeni, da se ob letošnji Krištofovi nedelji pridružijo blagoslovu vozil in po svojih močeh podprejo akcijo MIVA. Vsak dar je lahko pomoč pri nakupu vozila, ki v misijonih omogoča oznanjevanje evangelija, dostop do zdravljenja, šolanja in osnovne človeške pomoči.
Srečno na vseh poteh in hvala za vsak dar.
Več o akciji MIVA je predstavljeno na spletni strani Misijonskega središča Slovenije.
Vir: Katoliška Cerkev

Svetovni dan starih staršev in ostarelih
2026-07-26
V nedeljo, 26. julija 2026, bomo obhajali šesti svetovni dan starih staršev in ostarelih. Letošnje geslo se glasi: »Nikoli te ne bom pozabil« (Iz 49,15).
Sveti oče je določil, da se svetovni dan starih staršev in starejših še naprej obhaja vsako leto na četrto nedeljo v juliju, blizu liturgičnega spomina sv. Joahima in sv. Ane, Jezusovih starih staršev. Obenem je škofovskim konferencam podelil pooblastilo, da lahko obhajanje premaknejo na drug datum, če to zahtevajo krajevne pastoralne potrebe in posebne okoliščine njihovih skupnosti.
V vsaki škofiji naj krajevni škof v stolni cerkvi poskrbi za obhajanje tega dne. Dikasterij za laike, družino in življenje ob tem znova poudarja pomen stalne pastoralne skrbi za stare starše in starejše skozi vse leto ter prosi, da ga je treba uradno obvestiti o vseh spremembah uradnega datuma obhajanja.
Letošnjo molitev za svetovni dan starih staršev in starejših zaznamuje zaupanje v Božjo bližino in nežnost:
Sveti oče,
Ti bediš nad vsakim človekom,
pazi tudi name, ker sem star.
Razodel si mi svoje ime v Kristusu,
in moja slabotnost Ti ni vzela poguma.
Nežno me držiš v svojem naročju,
in božaš moje gube.
Nikoli me ne boš pozabil! (prim. Iz 49,15).
Daj, da se ne bom bal svoje slabosti;
pomagaj mi, da se jo bom naučil ljubiti,
tako kot jo ljubiš Ti.
Pomagaj mi, da se jo bom naučil poslušati,
tako kot jo poslušaš Ti.
Pomagaj mi, da jo bom objel,
tako kot si se odločil Ti –
ki si se, čeprav vsemogočen, oblekel v ponižnost.
Naj staranje odlušči vso ošabnost
in vse delitve,
da bomo ta leta lahko živeli
združeni s Teboj.
Ti nas ne boš nikoli pozabil! (prim. Iz 49,15).
Amen.
Dikasterij za laike, družino in življenje ob tem dnevu predlaga, da se obhajanje v župnijah in skupnostih osredini predvsem na dve temeljni dejanji: na evharistično bogoslužje, posvečeno starejšim, in na obisk starejših ljudi v skupnosti, zlasti tistih, ki živijo sami.
Obiski starejših naj bodo znamenje bližine, tolažbe in konkretne skrbi občestva. Pomembno je, da ne spregledamo nikogar, posebej osamljenih, bolnih in tistih, ki bivajo v domovih za starejše. Ob obiskih je primerno prinesti tudi manjšo pozornost, skupaj prebrati papeževo sporočilo in molitev ter starejšim nakloniti čas za pogovor in poslušanje.
Poseben poudarek je namenjen tudi pripravi dneva s starejšimi. Ti naj bodo postavljeni v središče obhajanja. Spodbujati je treba njihovo osebno udeležbo pri nedeljski sveti maši, povezovati družine, pripravljati srečanja ob premišljevanju papeževega sporočila ter spodbujati starejše k posredniški molitvi za mlade in za mir.
Pomemben del priprave je tudi vključevanje mladih. Že nekaj tednov pred tem dnem naj se mlade povabi k sodelovanju pri obiskih starejših, organizaciji srečanj ter poslušanju pričevanj in življenjskih zgodb starejše generacije. Tako lahko ta dan postane priložnost za resnično srečanje med generacijami.
Liturgične smernice posebej priporočajo, da je ena od svetih maš v nedeljo, 26. julija, namenjena obhajanju svetovnega dneva starih staršev in starejših skupaj s starejšimi člani župnije ali skupnosti. Kjer je mogoče, naj se organizira tudi prevoz za starejše, vključijo mladi pri bogoslužju, pripravijo obhajanja v bolnišnicah in domovih za starejše ter spodbudi prejem zakramentov, posebej svete spovedi.
Za skupno molitev vernikov se ob tej priložnosti predlagajo tudi prošnje:
– za papeža Leona, da bi Gospod blagoslavljal in varoval njegovo služenje;
– za vse starejše ljudi, da bi svojo krhkost sprejeli kot poklicanost k molitvi in spravi;
– za mlade, da bi postajali znamenje Božje nežnosti osamljenim in pozabljenim;
– za vse stare starše, da bi bili vir modrosti in vere za svoje družine;
– za konec vseh vojn, da bi Gospod podaril svetu resnični in trajni mir.
Za sklep bogoslužja je predlagan tudi blagoslov dolgega življenja:
Bog usmiljenja,
ki si tem svojim otrokom naklonil dar dolgega življenja,
izlij nanje svoj blagoslov.
Naj čutijo milino in moč tvoje navzočnosti.
Ko se ozirajo na preteklost,
naj se veselijo tvojega usmiljenja;
in ko gledajo v prihodnost,
naj vztrajajo v upanju, ki nikoli ne umre.
Tebi bodi hvala in slava na veke vekov. Amen.
Dodatna gradiva o pastorali starejših, mednarodnih srečanjih in pastoralnih usmeritvah so dostopna na spletni strani Dikasterija za laike, družino in življenje.
Vir: Katoliška Cerkev

Mladifest v Medžugorju
2026-07-30 - 2026-08-07
Mladifest je mednarodni festival mladih, ki se letos že 37. odvija v Medžugorju v Bosni in Hercegovini.
Vsako leto se 50.000 mladih in 700 duhovnikov s celega sveta zbere na dnevih molitve, slavljenja, katehez, pričevanj, druženja, glasbe in raznih pobožnosti, kot je procesija z lučkami.
KDAJ: 30. 7. – 6. 8. 2026
KJE: Medžugorje, Bosna in Hercegovina
ZA KOGA: za mlade nad 18. in 30. letom (mladoletne lahko prijavi le polnoletni spremljevalec)

Kako poteka Mladifest?

Glavni program poteka na prizorišču na prostem ob cerkvi. Znotraj skupin (ali individualno) lahko poromate na bližnja hriba Križevac in Podbrdo. Ves čas festivala je na voljo tudi sveta spoved in pogovor z duhovnikom.
Odprtje festivala: festival otvorijo predstavniki iz vsake države, ki se udeleži festivala, s procesijo z zastavami vseh držav.
Dopoldanski program: uvodna molitev, kateheza, pričevanje, molitev Angel Gospodov.
Popoldanski program: pričevanja, rožni venec, sveta maša, večerne pobožnosti (adoracija, procesija z Marijinim kipom, procesija z lučkami, molitev pred križem, muzikal skupnosti Cenacolo).
Zaključek festivala: s sveto mašo na hribu Križevac.

CENA ROMANJA: 100 € (do 21. 6. 2026) od 21. 6. dalje pa 120 €.
Cena vključuje le strošek prevoza, strošek bivanja in prehrane v hotelu (polpenzion – zajtrk in kosilo) v višini 200 € pa udeleženci poravnate v Medžugorju.
Odhod avtobusov: 30. 7. ob 23.00 iz Ljubljane in Murske Sobote.
V primeru odpovedi plačila prispevka ne vračamo. Lahko sklenete zavarovanje, ki vam v primeru bolezni in drugih okoliščinah opredeljenih v splošnih pogojih, vrne vplačilo.
Prijave sprejemamo do zapolnitve mest.

Prijava

Vir: Katoliška mladina
