Nadškofija Ljubljana

Duhovne vaje SSKK
2023-07-24 - 2023-07-27
Letošnje duhovne vaje za katehistinje in katehiste bodo potekale od 24. do 27. julija 2023 v Marijinem domu na Bledu. Tematika bo posvečena bibličnim likom in iskanju odgovora na vprašanje Kdo sem?. Ob duhovni poglobitvi in srečanju z Božjo besedo bo dovolj časa tudi za medsebojno podelitev izkušenj in druženje. Program bo vodil ddr. Stanko Gerjolj.
Več informacij in prijave: 031/312 110 ali sku@rkc.si.
Prijazno vabljeni!
Slovenski katehetski urad

Sv. Jakob starejši, apostol, praznik
2023-07-25
25. julija v Katoliški cerkvi obhajamo god apostola Jakoba starejšega.
V zboru dvanajsterih apostolov, ki jih je Jezus poklical, sta bila dva Jakoba, med prvim je bil za apostola poklican ravno današnji godovnjak, zato je ob njegovem imenu še vzdevek starejši.
Jakob je bil doma iz enega od mest ob Genezareškem jezeru, njegov oče Zebedej je bil ribič, mati Saloma pa je bila sestra Jezusove matere Marije. Skupaj z bratom Janezom in apostolom Petrom je bil Jakob priča Jezusovega spremenjenja na gori in obuditve Jairove hčere. V dneh Jezusovega trpljenja se je Jakob, kot večina apostolov, potuhnil, po Jezusovem vstajenju od mrtvih pa je bil z drugimi apostoli v Jeruzalemu. Malo vemo o njegovem delovanju po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha. Pisec Apostolskih del poroča, da je Herod »dal z mečem usmrtiti Jakoba, Janezovega brata«. To naj bi se zgodilo okrog velike noči leta 44.
Apostol Jakob je zelo priljubljen tudi v Sloveniji, kar dokazuje 68 cerkva njemu posvečenih. Njegove posmrtne ostanke so v 7. stoletju prenesli v Compostelo v današnji Španiji, kjer stoji njemu posvečena katedrala.

Besedilo je povzeto iz knjige Svetnik za vsak dan Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

Romanje - duhovne vaje JMS
2023-08-06 - 2023-08-10
Združenje posvečenih JMS letos pripravlja romanje – duhovne vaje (DV) za duhovnike, diakone, bogoslovce, animatorje in druge vernike, ki si prizadevajo za oblikovanje svojih src po zgledu Božjega Sina in njegove matere Marije. Potekale bodo od nedelje, 6. avgusta, do četrtka, 10. avgusta 2023, pod vodstvom br. dr. Mirana Špeliča OFM, redovnika in dobrega poznavalca cerkvenih očetov. Tema DV je znan stavek sv. Frančiška Asiškega: »Ker Ljubezen ni ljubljena.«
Hkrati si bomo ogledali tudi kraje, kjer sta živela sv. Frančišek in sv. Klara: Assisi, Grecio, baziliko Marije Angelske in La Verno, frančiškansko Kalvarijo.
Lepo ste povabljeni, da se jih udeležite.
Prijavite se na e-naslov fras.srecko@gmail.com ali na telefonski številki 041/93 93 94.
Program DV boste prejeli ob prijavi na DV.
Srečko Fras,
predsednik združenja JMS

Sv. Terezija Benedikta od Križa - Edith Stein, sozavetnica Evrope, praznik
2023-08-09
V Katoliški cerkvi 9. avgusta praznujemo god filozofinje, karmeličanke, mučenke in sozavetnice Evrope sv. Terezije Benedikte od Križa – Edith Stein.
V judovski družini Siegfrieda in Auguste Stein se je rodilo 11 otrok. Štirje so umrli kmalu po rojstvu. Najmlajša Edith je bila rojena v današnjem Wroclavu (tedaj Breslau) 12. oktobra 1891 na veliki judovski spravni dan. Edith še ni imela dve leti, ko ji je nenadoma umrl oče. Mama je prevzela skrb za družino in za trgovino z lesom. Kljub strogi in dobri vzgoji, ki jo je prejela v družini, jo je svet šole, v katerega se je Edith kot deklica navdušeno poglobila, oddaljil od vere: obstoj Boga ji je postal nerazumljiv in nesprejemljiv. »Zavestno in prostovoljno je prekinila z molitvijo in versko prakso«. Ko še ni dopolnila petnajst let, se je čutila in se razglašala za ateistko. Zapustila je judovsko vero in se poglabljala v filozofijo, da bi v njej našla smisel človeškega bivanja. Iskala je resnico in to je bilo zanjo – kakor je priznala kasneje – edina molitev, ki jo je opravljala, ne da bi se je zavedala.
Na univerzi v Breslavu je leta 1911 vpisala germanistiko, zgodovino in psihologijo. Študij je nadaljevala v Göttingenu in Freiburgu, kjer je z najvišjo oceno dosegla doktorat iz filozofije ter postala asistentka pri fenomenologu Edmundu Husserlu (1859–1938). Prijateljstvo z družino mladega docenta Adolfa Reinacha, ki jo je uvedel v krog Husserlovih učencev, je imelo za Edith poseben pomen. Ko je leta 1917 Reinach pri petintridesetih letih padel na fronti – kmalu za tem, ko sta skupaj z ženo prejela zakrament krsta, je njegova vdova povabila Edith, naj uredi filozofske rokopise pokojnega moža. Obotavljala se je zaradi slutnje, da bo njena vloga predvsem tolažba prizadete družine. Posledično je doživela toliko večje presenečenje, ko je zagledala prijateljičin obraz – sicer od bolečine upadel, pa vendar preobražen od skritega in neizrekljivega veselja. Iz njega je sijala vera v Kristusa – križanega in vstalega. »To je bilo moje prvo srečanje s križem, moje prvo izkustvo tiste božanske moči, ki s križa izvira tistim, ki so ji pokorni,« je kasneje zapisala Edith Stein.
Do odločilnega dogodka spreobrnjenja je prišlo v poletnem večeru 1921, ko je bila v gosteh pri zakoncih Conrad-Martius v Bergzabernu. Nek večer je zaradi odsotnosti gostiteljev morala preživeti sama, zato je iz knjižnice prijateljev na slepo vzela v roke Življenjepis sv. Terezije Ávilske. Brala je vso noč in ob koncu knjige je sama sebi priznala: »To je resnica.«
Naslednje jutro je kupila Katekizem Katoliške Cerkve in Rimski misal ter ju začela preučevati. Ko se je prvič udeležila maše, je »razumela vse, tudi najbolj preproste kretnje«. Zaprosila je za prejem zakramenta krsta. Duhovnik, ki jo je izprašal, se je lahko prepričal, da je pripravljena, tudi kar zadeva verski pouk. Zakrament krsta je prejela 1. januarja 1922 pri enaintridesetih letih.
Spreobrnjenje Edith Stein v krščanstvo sovpada z njeno poklicanostjo v karmel. Duhovni oče p. dr. Raphael Walzer ji je svetoval, naj z odločitvijo za redovni način življenja nekoliko počaka. Med drugim je zelo cenil kulturno dejavnost, ki jo je Edith razvijala v svetu. Posvetila se je poučevanju in poglabljanju v tiste filozofske vede, ki jih je od spreobrnjenja dalje lahko oplajala tudi z bogatim krščanskim filozofskim izročilom. Dejavna je bila kot predavateljica v glavnih evropskih mestih. Leta 1932 je začela predavati na Nemškem višjem institutu za pedagogiko v Münstru, a je bila že po nekaj mesecih, ko je oblast prevzel Hitler, zaradi judovskega porekla prisiljena opustiti poučevanje. Svetovali so ji, naj odide v tujino. Spoznala je, da je napočil trenutek, ko bo lahko uresničila poklicanost v karmel. Tudi njena mati, ki ji je s krstom zadala največjo bolečino, je v teh okoliščinah nekoliko lažje sprejela hčerin korak, s katerim pa se dokončno ni mogla sprijazniti vse do smrti. Edith je 14. oktobra 1933 pred praznikom sv. Terezije Velike prestopila klavzurni prag samostana karmeličank v Kölnu. S tem dejanjem je »končno imela vse tisto, česar ni mogla najti v zunanjem svetu, in ni več pogrešala ničesar od tega, kar je v svetu imela«.
Ob preobleki 15. aprila 1934 je prejela redovno ime s. Terezija Benedikta od Križa. Na velikonočno vigilijo naslednje leto je naredila prve zaobljube. Prijateljici redovnici je pisala, da je »ime Terezija Benedikta od Križa prinesla s seboj …, saj sem pod križem razumela usodo Božjega ljudstva, ki se je takrat začela naznanjati. Mislila sem si: tisti, ki razumejo, da je ta usoda Kristusov križ, jo morajo vzeti nase v imenu vseh. Danes vem več, kakor pred svojim vstopom o tem, kaj se pravi biti zaročena z Gospodom v znamenju križa«.
Z vstopom v samostan je bila pripravljena odpovedati se vsemu znanstvenemu delu, vendar je pokorščina predstojnikom zahtevala, da z njim nadaljuje. Tako je dokončala delo »Končna in večna bit«, ki ga je začela pripravljati že pred vstopom. Poleg pisanja je kljub svoji gospodinjski nespretnosti pomagala pri hišnih opravilih in se ob njih učila ponižnosti, a njeno glavno opravilo je postalo molitev. V posebno veselje ji je bila korna molitev. Že od krsta naprej je vsak dan molila brevir, sedaj ga je mogla moliti in peti v skupnosti sester. Zelo je ljubila psalme, tisočletne molitve Božjega ljudstva, ki mu je pripadala po krvi in po milosti.
Edith Stein je 21. aprila 1938 naredila večne zaobljube in nekaj dni za tem prejela črno tančico kot znamenje dokončne pripadnosti Bogu v karmelskem redu. Isto leto so se razmere za Jude izredno zaostrile. Z namenom, da samostana ne bi spravljala v nevarnost, je prosila, naj jo premestijo v sestrski samostan Echt na Nizozemskem. 31. decembra se je morala posloviti od ljubljene skupnosti v Kölnu, zibelke redovnega poklica. Kmalu je za njo v Echt prišla tudi rodna sestra Roza, ki je prav tako sprejela krščansko vero. Brata Pavla in sestro Friedo so odpeljali v taborišče, preostali pa so se rešili z begom v Ameriko. Mati Steinovih otrok je bila v tistem času že pokojna. Vse stiske, za katere je izvedela, je s. Terezija Benedikta od Križa vključevala v svojo molitev. Nadaljevala je z znanstvenim delom. V pripravi na 400-letnico rojstva sv. Janeza od Križa (1542–1942) je začela pisati študijo o njem z naslovom »Znanost križa«. Besedila sicer ni dokončala, njegovo vsebino pa je potrdila z lastnim pričevanjem.
Julija 1942 so nizozemski škofje obsodili preganjanje Judov. Iz maščevanja so nacisti v nedeljo, 2. avgusta 1942, prijeli vse katoliške Jude, tudi sestri Edith in Rozo. Zadnje besede, ki so jih sosestre slišale iz ust svetnice, so bile namenjene sestri Rozi, ki jo je prestrašena čakala ob samostanskih vratih. Podala ji je roko in rekla: »Pridi, greva za naše ljudstvo.«
Skupaj s sojetniki so ju odpeljali v taborišče Westerbork. S. Terezija Benedikta je poskušala storiti vse, kar je mogla, da bi svoje bližnje tolažila in krepila v upanju. Posebej se je zavzemala za otroke. Nacisti so v petek, 7. avgusta 1942, v živinske vagone naložili okrog tisoč Judov in jih prepeljali v taborišče Auschwitz (Oswiecim). Mlade so odvedli v delovno taborišče, preostale pa so takoj po prihodu v nedeljo, 9. avgusta 1942, pomorili s plinom in njihova trupla sežgali.
Dvajset let po smrti s. Terezije Benedikte od Križa se je začel postopek za razglasitev za blaženo, ki je bil 1. maja 1987 okronan z beatifikacijo v Kölnu v Nemčiji. Edith Stein je bila 11. oktobra 1998 razglašena za svetnico, 1. oktobra 1999 pa skupaj s sv. Katarino Siensko in sv. Brigito Švedsko tudi za sozavetnico Evrope.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Lovrenc, praznik
2023-08-10
10. avgusta praznujemo god sv. Lovrenca.
Bil je eden od sedmih diakonov v času papeža Siksta II. Ker je leta 258 cerkveno premoženje, ki mu je grozila zaplemba, razdelil med siromake, ga je dal cesar Valerijan prebičati, nato pa na žareči rešetki mučiti do smrti (v koledarju 10. avgusta).
Sv. Lovrenc je zavetnik ubogih, gasilcev, steklopihalcev, kuharjev, likalk. Varuje pred opeklinami, bolečinami v hrbtu, vročico. Priporočajo mu verne duše v vicah in ga prosijo za dobro letino. Upodabljajo ga kot diakona s pravokotnim ražnjem, z evangelijsko knjigo in s križem, delečega miloščino, ali z mučeniško palmo.
Utrinke perzeid, ki okoli njegovega goda letijo na naš planet, so ljudje poimenovali svetega Lovrenca solze. Te naj bi pretakalo nebo zaradi strašne smrti mučenca. V Sloveniji je 50 cerkva sv. Lovrenca.
Vir: Katoliška Cerkev

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2023-08-11 18:30 (Europe/Ljubljana)
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Od marca 2023 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
11. avgust:
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Vir: Marija.si

Poletni kamp za birmance in srednješolce 2023
2023-08-14 - 2023-08-18
Na Katoliški mladini od 14. do 18. avgusta 2023 v CŠOD Radenci pripravljamo poletni kamp z naslovom FIAT kamor vabimo birmance in srednješolce.
Pri pripravi vsebinskega dela nam je letos zopet prišla naproti organizacija LifeTeen. Rdeča nit, ki ji bomo sledili bo, kaj FIAT pomeni za naša življenja. Tej bomo sledili ob vsakodnevnih katehezah, molitvi, glasbi, ob poletni vročini se bomo ohladili v Kolpi in se zvečer družili ob ognju.
Ko se v svetem pismu pojavi beseda FIAT, se za tem zgodijo najčudovitejše stvari. Verjamemo, da bo mladim, ki se bodo udeležili kampa, le ta še dolgo ostal v spominu. Več informacij in prijavo najdete na spletni strani Katoliške mladine, z vprašanji pa se lahko obrnete na emanuel@katoliskamladina.si
Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Obnovitev izročitve Božji materi Mariji
2023-08-15
Poletje nas spominja na počitnice, dopuste, sprostitev in še toliko drugih stvari, ki spremljajo poletne dneve. Kristjanovo poletje pa svoj višek doživlja v prazniku Marijinega vnebovzetja, ki verne kristjane povabi na romanja v številne božjepotne cerkve. S temi romanji pokažemo svoje zaupanje v Marijino priprošnjo, izražamo svojo hvaležnost za uslišanja, ki smo jih bili deležni, in dejavno pokažemo, da ohranjamo krščanske korenine svojih prednikov in si prizadevamo, da bi ostajale žive in globoke tudi za tiste, ki pridejo za nami.
Praznik bo slovesen tudi v našem narodnem in škofijskem Marijinem svetišču na Brezjah. Mariji se hočemo zahvaliti za vso podporo in pomoč, ki smo je bili deležni v preteklih letih, letih zahtevnih preizkušenj, v katerih pa sta se pokazali naša solidarnostna zrelost in pripravljenost pomagati drug drugemu. Zavedamo pa se, da bomo morali še naprej biti odgovorni in vztrajni pri premagovanju preizkušenj in težav. Potrebujemo zaupanje in upanje, da se bomo
upirali skušnjavi nasprotovanja in delitve, ki globoko prizadene narodovo tkivo. Goreče bomo moliti tudi za mir na svetu, na poseben način za trpečo Ukrajino, saj zaradi dolgotrajnosti agresije ne sme pogrešati našega sočutja, molitvene bližine in konkretne pomoči.
Mariji bomo zato priporočili našo Cerkev, naše družine, naše izseljence in zdomce. Priporočili ji bomo vse, ki so v naši državi odgovorni za skupno dobro in za pozitivno naravnanost naših medsebojnih odnosov. Priporočili ji bomo tudi našo državo. Zaradi razmer, v katerih živimo, pa ji bomo priporočili tudi Evropo in svet.
Vse duhovnike vabim, da pri prazniških mašah 15. avgusta skupaj s svojimi verniki zmolijo molitev izročitve slovenskega naroda Mariji. Najdemo jo v Cerkvenem molitveniku na str. 264.
Glavna romarska maša na Brezjah bo ob 10.00. Pri tej maši bomo še posebej slovesno obnovili izročitev našega naroda Mariji. Letos je že enaintrideset let, odkar je nadškof dr. Alojzij Šuštar na Brezjah prvič izročil slovenski narod Mariji.
Vse iskreno vabim, da priromate na Brezje. Skupaj bomo obhajali praznik Marijinega vnebohoda in skupaj se bomo ozirali v tisto prihodnost, ki jo je Gospod pripravil vsem, ki ga ljubijo.
Msgr. Stanislav Zore OFM,
nadškof

Marijino vnebovzetje – slovesni in zapovedan praznik
2023-08-15 08:00 - 17:00
ajvečji cerkveni Marijin praznik je Marijino vnebovzetje.
Praznik Marije Device so v jeruzalemski Cerkvi začeli obhajati že kmalu po koncilu v Efezu leta 431 po Kr. in ga povezovali z Marijinim odhodom s tega sveta. Čeprav Marijino vnebovzetje sodi med najstarejše Marijine praznike (prve omembe segajo še v obdobje pred 4. st. po Kr.), je papež Pij XII. (1939–1958) versko resnico o Marijinem vnebovzetju slovesno razglasil šele leta 1950 z apostolsko konstitucijo Munificentissimus Deus. Številne cerkve po svetu – od mogočnih katedral do vaških in božjepotnih cerkvic – izpričujejo stoletno vero v Marijino vnebovzetje.
Pisna vira, ki poročata o Marijinem vnebovzetju ali zaspanju (lat. dormitio), sta t. i. apokrifna evangelija Zaspanje svete Božje Matere in Prehod blažene Device Marije. K tema spadajo še številni spisi in druga dela pomembnih teologov iz prvih stoletij krščanstva, npr. sv. Janeza Damaščana, sv. Efrema Sirskega, sv. Epifanija in Timoteja Jeruzalemskega.
V Sloveniji je Mariji posvečenih veliko župnijskih, podružničnih, zlasti pa božjepotnih cerkva in kapelic, zato je Marijino vnebovzetje v našem verskem izročilu globoko zakoreninjeno. Katoliška in Pravoslavna Cerkev ta praznik obhajata na isti dan.
Ob prazniku številni Slovenci romajo v Marijina svetišča. Romanja imajo globlji verski pomen zato, ker verujoče spominjajo, da je naše celotno zemeljsko življenje pravzaprav romanje, katerega cilj je večno življenje v nebesih. Marijino vnebovzetje pomeni poklon ženi, saj je Bog Marijo, ženo in mater, poveličal v nebesih. Katoliška Cerkev s praznovanjem tega praznika poudarja dostojanstvo in poklicanost vsake žene.
Marijino vnebovzetje je praznik upanja, saj nam govori, da je ena izmed nas ljudi – Marija, dosegla polnost življenja, ki ga kristjani vidimo v večnosti. Marijino poveličanje je svojevrstni poklon krščanstva ženi, saj je Bog prav Marijo, mater in ženo prvo na najodličnejši način poveličal v nebesih. S praznovanjem želi katoliška Cerkev poudariti tudi dostojanstvo in visoko poklicanost vsake žene.
Praznovanje nas tudi spominja, da sta v našem življenju pomembni tako materialna kot duhovna komponenta, tako večno kot zemeljsko in da se oba prepletata. Delo za duhovno ne pomeni zanemarjanje materialnega. Po krščanski tradiciji velja prav nasprotno: ko se trudimo za zemeljski napredek, si s tem že pripravljamo večno bivanje. Današnji praznik v nas poglablja to upanje, saj pred nas postavlja primer nekoga, ki mu je to na odlični način uspelo: Jezusovo mater Marijo.
Praznovanje Marijinega vnebovzetja nas želi spomniti tudi na to, da sta v življenju pomembni tako materialna kot duhovna sestavina, tako zemeljsko kot večno. Krščansko versko izročilo uči, da si s prizadevanjem za zemeljski napredek posameznik pripravlja večno bivanje. Marijino vnebovzetje v vernikih poglablja upanje, da je z življenjem po Marijinem vzoru želeni cilj bivanja pri Bogu dosegljiv za vsakega vernika.
Obnovitev izročitve Materi Božji
Odkar je Slovenija samostojna država na praznik Vnebovzete obnavljamo svojo izročitev Materi Božji s posebno molitvijo ali preprosto z molitvijo »O Gospa moja«.

»Izročitev Mariji bomo tudi letos obnovili v romarskih cerkvah, po župnijah in drugih svetih krajih. Marijo bomo prosili za pomoč, da bomo v zasebnem in javnem življenju spoštovali moralna načela ter načela pravičnosti, resnice, poštenosti, medsebojnega spoštovanja in osebnega dostojanstva,« je o izročitvi dejal upokojeni koprski škof Metod Pirih ter še poudaril: »Izročitev Mariji ima svojo vrednost in pomen le, če si v vsakdanjem življenju prizadevamo, da bi živeli in uresničevali tisto, kar smo z besedami obljubili in izpovedali.«
Marija je bila naša sopotnica, spremljevalka, naša priprošnjica in tolažnica v zgodovini. Mariji se želimo zahvaliti za njeno brezmejno skrb in materinsko varstvo. Naša hvaležnost je istočasno tudi naša velika prošnja in želja, da bi še najprej hodili pod njenim varstvom po poti žive vere, svetlega upanja in požrtvovalne ljubezni.

Vir: Katoliška Cerkev

Slovesna sveta maša ob prazniku Marijinega vnebovzetja na Brezjah
2023-08-15 10:00 - 12:00
Slovesno sveto mašo ob prazniku Marijinega vnebovzetja bo ob 10. uri na trgu pred baziliko Marije Pomagaj daroval ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore.
Marijino vnebovzetje je praznik upanja, saj nam govori, da je ena izmed nas ljudi – Marija, dosegla polnost življenja, ki ga kristjani vidimo v večnosti. Slovesno sveto mašo ob prazniku Marijinega vnebovzetja pri Mariji Pomagaj po tradiciji daruje ljubljanski nadškof. Somaševanje bo na trgu pred baziliko ob 10. uri vodil ljubljanski nadškof Stanislav Zore. Odkar je Slovenija samostojna država na praznik Vnebovzete obnavljamo svojo izročitev Materi Božji s posebno molitvijo ali preprosto z molitvijo »O Gospa moja«. To bomo storili po pridigi. Lepo vabljeni.
Vir: Marija.si

Poletni teden v Taizéju 2023 - 2. termin (avgust)
2023-08-20 08:00 - 2023-08-27 17:00
Katoliška mladina tudi letos organizira dve romanji v Taizé. Drugo romanje bo od 20. do 27. avgusta 2023.
“V Taizé se napotimo tako, kot se napotimo k izviru vode. Popotnik se tu ustavi, odžeja in odpravi naprej,” je rekel Janez Pavel II. med svojim obiskom Taizéja 1986. Kot kraj preprostosti, tišine in miru je stičišče mladih, ki žejajo po živi vodi, ki jo obljublja Kristus.
Katoliška mladina tudi letos organizira dve romanji v Taizé. Za mlade od 16. do 30. leta je teden preživet v Taizéju možnost, da se po molitvi, pogovorih in srečanjih z vrstniki z vse Evrope, srečajo z Bogom. Letos je pot v Taizé še posebej smiselna, ker je tudi odlična priprava, na novoletno Evrosko srečanje mladih, ki bo letos potekalo v Ljubljani. Kdor se prej še ni srečal z načinom življenja v Taizéju, kogar zanima, kaj je bistvo in poudarek te izkušnje, je lepo povabljen, da se letos odpravi v Taizé.
Vse informacije in povezave do prijavnice lahko najdete na spletni strani Katoliške mladine.
Tilen Čebulj, Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

22. avgust - Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi vere
2023-08-22
Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je 22. avgust določila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
V nadaljevanju objavljamo avtorski prevod Resolucije A/RES/73/296in komentarstalnega opazovalca Svetega sedeža pri OZN v Ženevi in drugih mednarodnih organizacijah, nadškofa msgr. dr. Ivana Jurkoviča.

OZN – Resolucija A/RES/73/296
Generalna skupščina OZN:
potrjujoč cilje in načela zapisana v Ustanovni listini ZN in Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zlasti pravico do svobode misli, vesti in vere;
zaskrbljujoč zaradi nenehnih dejanj nestrpnosti in nasilja nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, vključno nad pripadniki verskih skupnosti in verskih manjšin po svetu ter zaradi naraščajočega števila in intenzitete teh dejanj, ki so pogosto zločinske narave in lahko imajo mednarodne značilnosti;
priklicujoč, da so države prednostno odgovorne za spodbujanje in varstvo človekovih pravic, vključno človekovih pravic tistih ljudi, ki pripadajo verskim manjšinam, vključno z njihovo pravico, da lahko svojo vero ali prepričanje svobodno uresničujejo;
zavedajoč se, da lahko imata odprta, konstruktivna in spoštljiva razprava o idejah ter medreligijski, medverski in medkulturni dialog na lokalnih, državnih, regionalnih in mednarodnih ravneh pozitivno vlogo v boju proti verskem sovraštvu, podpihovanju in nasilju;
potrjujoč pozitivno vlogo, ki jo lahko imata uresničevanje pravice do svobode mnenja in izražanja ter popolno spoštovanje svobode iskanja, prejemanja in posredovanja podatkov za krepitev demokracije in v boju proti verski nestrpnosti, ter priznavajoč nadalje, da uresničevanje pravice do svobode izražanja v skladu z 19. členom Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah vključuje posebne dolžnosti in odgovornosti;
poudarjajoč, da so svoboda vere ali prepričanja, svoboda mnenja in izražanja, pravica do mirnega zbiranja in pravica do svobode združevanja medsebojno odvisne, med seboj povezane ter vzajemno okrepljene, pri čemer poudarja vlogo, ki jo te pravice lahko imajo v boju zoper vse oblike nestrpnosti in diskriminacije zaradi vere ali prepričanja;
poudarjajoč, da imajo države, regionalne organizacije, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in civilna družba kot celota pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja;
priznavajoč, da posamezniki in ustrezne civilnodružbene organizacije pozitivno prispevajo k spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga, razumevanja in kulture miru;
vedoč za sodelovanje med Združenimi narodi in regionalnimi ter drugimi organizacijami pri spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga in vedoč tudi za dejavnost Zavezništva civilizacij Združenih narodov pri spodbujanju medkulturnega dialoga v tej zvezi;
ostro obsojajoč nenehno nasilje in teroristične napade nad posamezniki, prav tako nad pripadniki verskih manjšin, zaradi ali v imenu vere ali prepričanja in poudarjajoč pomembnost celovitega in inkluzivnega preventivnega pristopa, temelječega na skupnosti, v katerega je vključen širok nabor akterjev, tudi civilna družba in verske skupnosti;
potrjujoč svojo enoglasno obsodbo vseh terorističnih dejanj, metod in praks ter nasilnega ekstremizma, ki spodbuja terorizem v vseh njegovih pojavnih oblikah, ne glede na kraj, povzročitelja in vzrok dejanja;
izjavljajoč, da se terorizem in nasilni ekstremizem, če in kadar spodbuja terorizem, v vseh njunih pojavnih oblikah ne moreta in ne smeta povezovati z nobeno religijo, narodnostjo, civilizacijo ali etnično skupino;
globoko obžalujoč vsa nasilna dejanja, izvršena nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, kakor tudi druga takšna dejanja, ki so bila usmerjena zoper njihove domove, poslovne prostore, lastnino, šole, kulturne centre in svetišča, pa tudi vse napade na in v verskih objektih, krajih in romarskih središčih, ki pomenijo kršitev mednarodnega prava;
zavedajoč se, da so medsebojno sodelovanje, ki izboljšuje izvajanje že obstoječih pravnih sistemov, ki ščitijo posameznike pred diskriminacijo in zločini, storjenimi iz sovraštva, okrepljena medreligijska, medverska in medkulturna prizadevanja ter razširjeno izobraževanje o človekovih pravicah, pomembni prvi koraki v boju proti nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju zoper posameznike zaradi vere ali prepričanja;
zavedajoč se tudi pomembnosti, da žrtve nasilnih dejanj zaradi vere ali prepričanja in člani njihovih družin prejmejo ustrezno pomoč in podporo v skladu z veljavno zakonodajo,
1. sklene, da se 22. avgust določi za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja;
2. vabi vse države članice, relevantne organizacije sistema Združenih narodov in druge mednarodne in regionalne organizacije kakor tudi civilno družbo, vključno z nevladnimi organizacijami, s posamezniki in z zasebnimi sektorji, da na primeren način obeležijo Mednarodni dan;
3. prosi generalnega sekretarja, da opozori vse države članice, organizacije sistema Združenih narodov in civilnodružbene organizacije na to, da bi se ta resolucija ustrezno upoštevala.
Prevod: Agnes Kojc

Poročilo o kristjanofobiji in diskriminaciji kristjanov 2016–2021
Točka za prijavo kristjanofobije in vandalizma uperjenega proti slovenskim katoličanom

Verska svoboda osrednji dejavnik razvoja človeške družbe
»Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju na predlog Brazilije, Kanade, Egipta, Iraka, Jordanije, Nigerije, Pakistana, Poljske in Združenih držav Amerike sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je 22. avgust določila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
18. člen Splošne deklaracije človekovih pravic ZN določa, da ima vsakdo pravico do svobode misli, vesti in vere. To vključuje tudi pravico do svobodnega spreminjanja vere ali prepričanja ter svobodo, da vsakdo bodisi sam bodisi skupaj z drugimi ter javno ali zasebno izraža svojo vero ali prepričanje s poučevanjem, prakso, bogoslužjem in verskimi obredi.
Ker so v svetu nestrpna dejanja in nasilje nad posamezniki in skupinami zaradi njihove vere ali prepričanja v porastu, so zgoraj omenjene države Generalni skupščini Združenih narodov predlagale sprejetje posebne resolucije, s katero bi svet na to opozorili in tovrstna dejanja v bodoče preprečili.
Prav države, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in vsa civilna družba kot celota imajo pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja.
Papež Frančišek poudarja, da je nerazumljivo in zaskrbljujoče, da tudi danes v svetu ostajajo diskriminacije in omejitve pravic samo zaradi pripadnosti in javnega izpovedovanja določene vere. Še bolj pa je nesprejemljivo, da obstajajo celo resnična in dejanska preganjanja zaradi verske pripadnosti in tudi oboroženi spopadi. »To rani razum, ogroža mir in ponižuje človekovo dostojanstvo«. Za papeža je posebno boleče dejstvo, da so kristjani v svetu še posebej izpostavljeni diskriminaciji in nasilju. »Preganjanje kristjanov je danes celo silovitejše kot v prvih stoletjih Cerkve in obstaja več kristjanov mučencev kot v takratni dobi. In to se dogaja več kot 1700 let po Konstantinovem ediktu, ki je kristjanom podelil svobodo do javnega izpovedovanja njihove vere« (Nagovor papeža Frančiška udeležencem mednarodnega simpozija o verski svobodi z naslovom: Verska svoboda v mednarodnem pravu in svetovni konflikt vrednot, 20. junija 2014).
Misija Svetega sedeža v Ženevi je sodelovala pri predstavitvi omenjene Resolucije na sedežu organizacije. Kot v mnogih drugih okoliščinah je predstavila prepričanje Katoliške Cerkve o potrebnosti, da države članice Združenih narodov budno bdijo nad tem, da verska svoboda ostane ena izmed osrednjih dejavnikov razvoja človeške družbe, na katero se opirata tako graditev pravičnejšega sveta kot mirno sožitje med narodi.«
Nadškof msgr. dr. Ivan Jurkovič,
apostolski nuncij

Vir: Kanonist

Sv. maša ob dnevu spomina na žrtve totalitarnih in avtoritarnih režimov
2023-08-23 18:30
V ljubljanski stolnici sv. Nikolaja se bodo v sredo, 23. avgusta, spomnili vseh žrtev totalitarnih in avtoritarnih režimov. Sveta maša bo ob 18.30.

Sv. Jernej, apostol, praznik
2023-08-24
24. avgusta goduje sv. Jernej, apostol.
Jernej je bil eden izmed dvanajsterih apostolov, ki jih je Gospod izbral, da nadaljujejo njegovo delo. Iz evangeljskih knjig in Apostolskih del zvemo malo o njem. Po novejših novozaveznih raziskovanjih je istoveten z Natanaelom, o katerem nam pripoveduje evangelist Janez, da ga je Filip pripeljal k Jezusu. Ob tem prvem srečanju mu je Jezus takoj razodel svoj dar, da ve za skrivnosti, ko mu je izjavil, da ga je videl pod smokvinim drevesom, preden ga je Filip poklical in mu ga predstavil.
Natanael je bil doma iz Kane v Galileji, kjer je Jezus naredil prvi čudež. Ko je Filip pripovedoval prijatelju Natanaelu o svojem srečanju z Jezusom iz Nazareta, se je Natanael, ki je vedel, da Nazarečani niso bili na dobrem glasu, začudil in vprašal: »Ali mar more priti kaj dobrega iz Nazareta?« Ob takem nezaupanju je bilo Natanaelovo srečanje z Jezusom nepozabno. Ko ga je Jezus videl, da prihaja k njemu, je pohvalil njegovo odkritosrčnost in poštenost z besedami: »Glej, pravi Izraelec, v katerem ni zvijače.« Ko se je ta začudil, od kod ga pozna, mu je Jezus odgovoril: »Preden te je Filip poklical, ko si bil pod smokvinim drevesom, sem te videl.« V Natanaelu je bil premagan zadnji dvom, ko ga je Jezus prepričal s svojo vsevednostjo: »Učenik, ti si Sin božji, ti si kralj Izraelov.« Čeprav evangelist tega izrecno ne omenja, je Jezus gotovo že ob tem prvem srečanju izbral Natanaela za učenca, ki je potem vsa tri leta spremljal Gospoda na njegovih potih po Galileji, Judeji in Samariji.
Na seznamu apostolov Natanael izrecno ni omenjen, v splošnem ga istovetijo z apostolom Jernejem (Bartolomejem), to pa zato, ker Sveto pismo povsod omenja s Filipom tudi Jerneja že preden sta spoznala Jezusa, sta si bila prijatelja. Filip je Jerneja tudi pripeljal k Jezusu in mu ga predstavil. Po vsem tem je upravičena domneva, da Natanael in Jernej pomenita isto osebo. Vsekakor pa je bil Jernej med prvimi apostoli, ki jih je Gospod poklical. Po vstajenju srečamo Natanaela z drugimi apostoli, ki so lovili ribe v Genezareškem jezeru in se jim je Jezus prikazal.
Po poznejšem izročilu je Jernej oznanjal evangelij v Indiji, Mezopotamiji, Partiji, Likaoniji, Veliki Armeniji, morda tudi v Egiptu. Na začetku so ga nekaj časa spremljali Andrej, Matej ali Filip. Domnevajo, da je umrl mučeniške smrti v Armeniji v mestu Albanopolis, kjer so mu na ukaz kralja Astiaga živemu potegnili kožo s telesa, nato ga pa obglavili ali križali.
V 6. stoletju so svetnikove kosti prenesli iz Albanopolisa na otok Lipari, v 9. stoletju so jih prenesli v Benevent, od koder jih je leta 983 cesar Oton III. dal prenesti v sv. Jerneju posvečeno cerkev ob Tiberi v Rimu. Svetnikovo lobanjo hranijo od leta 1238 kot dragoceno relikvijo v stolnici v Frankfurtu. Nekaj svetih moči apostola Jerneja so že v dobi Karla Velikega imeli v Aachnu, kamor so od 14. stoletja tudi Slovenci radi romali; meščani iz Ljubljane in Kranja so imeli v Aachnu poseben oltar sv. Cirila in Metoda in stalnega slovenskega duhovnika.
Ime sv. Jerneja se omenja v rimski evharistični molitvi pri maši. Njegov god se 24. avgusta praznuje že od 9. stoletja dalje; od tedaj pa do leta 1955 je imel celo svojo vigilijo. Slovenci sv. Jerneja radi častijo, posvečenih mu je 12 farnih in 17 podružničnih cerkva. Jernejevo je ponekod velik kmečki praznik. Na Koroškem je jernejevo najimenitnejši dan za nabiranje zdravilnih zelišč, saj imajo ta dan posebno moč. Jernejevo je bil nekoč dan, ko so se plačevale obresti in računi, dan hvale za pospravljeno žetev. Jernej je tudi pomemben mejnik v jesenskem vremenu: Po vremenu sv. Jerneja rada se vsa jesen nareja. Ali: kakor sv. Jernej vremeni, se vsa jesen drži. Po Slovenskih Goricah postavljajo klopotce.
Upodabljajo ga s kratkimi lasmi in kratko pristriženo brado, v desnici drži nož, s kakršnim so ga drli, v levici pa knjigo, ker staro izročilo pravi, da je v Arabijo prinesel evangelij sv. Mateja in ga imel za podlago svojih misijonskih govorov.
Za svojega zavetnika ga časte knjigovezi, usnjarji, rokavičarji, strojarji, krojači, čevljarji, kmetje, viničarji in pastirji. Kličejo ga na pomoč pri živčnih boleznih in trganju.
Vir: Župnija Polzela

Zahvalni dan slepih in slabovidnih
2023-08-26 10:00 - 14:00
V zahvalo za vse prejete milosti ter za dragocene prijatelje, spremljevalce in dobrotnike, slepi in slabovidni vsako leto pripravijo zahvalno sveto mašo. Letos se bodo zbrali v soboto, 26. avgusta 2023, v svetišču Marije pomočnice na Rakovniku v Ljubljani. Sveto mašo bo daroval novomeški škof msgr. dr. Andrej Saje, po maši pa bodo spoznali Božjega služabnika Andreja Majcna. Srečanje, ki bo potekalo med 10. in 14. uro, bodo sklenili z druženjem ob pogostitvi.

Vir: Katoliška Cerkev

Odprtje razstave Antični motivi v slikarstvu Staneta Kregarja
2023-09-04 19:00
Ob 50-letnici smrti slikarja in duhovnika Staneta Kregarja (1905–1973) vas ob vstopu v novo šolsko leto, v katerem se spominjamo 30-letnice ponovne ustanovitve Škofijske klasične gimnazije in tudi Galerije Staneta Kregarja, vabimo v Kregarjev atrij Zavod sv. Stanislava na ogled razstave Antični motivi v slikarstvu Staneta Kregarja.
Razstavo bo odprl mag. Anton Česen, direktor Zavoda sv. Stanislava, v ponedeljek, 4. septembra 2023, ob 19. uri; o antični motiviki bo spregovorila prof. latinščine in grščine Neža Karlin, v glasbenem programu pa bosta nastopili violinistki Elizabeta in Julija Tomac.
Razstava bo na ogled do 2. oktobra, več o njej pa lahko preberete na galerijski spletni strani.

Rojstvo Device Marije, praznik
2023-09-08
Praznik Marijinega rojstva obhajamo 8. septembra. Katoliška in Pravoslavna Cerkev Marijino rojstvo praznujeta na isti dan.

Zgodovinski podatki o prazniku
Praznik Marijinega rojstva izvira iz Palestine, iz časa posvetitve cerkve v Jeruzalemu, ki jo izročilo prepoznava kot baziliko sv. Ane, Marijine matere. Praznovanje Marijinega rojstva se je najprej razširilo na Vzhodu, v Rimu, kamor so ga prinesli vzhodni menihi, pa so ga začeli obeleževati ob koncu 7. stoletja. Postopno in na različne načine se je praznik v naslednjih stoletjih razširil tudi drugod po zahodni Evropi.
Od 13. stoletja naprej je dobil še večji pomen, saj je postal slovesni praznik, pred katerim je potekala posebna osemdnevna priprava (osemdnevnica), na sam predvečer praznika pa je bila uvedena vigilija (molitveno bdenje). Osemdnevnico je papež Pij X. (1903–1914) skrajšal, Pij XII. (1939–1958) pa leta 1955 docela odpravil. Praznik Marijinega rojstva danes tako vzhodno kot zahodno cerkveno izročilo obhajata 8. septembra, natanko 9 mesecev po prazniku Marijinega brezmadežnega spočetja, ki ga Cerkev obhaja 8. decembra.

Pomen praznika Marijinega rojstva
Evangeliji o Marijinem rojstvu ne poročajo. Izročilo praznika Marijinega rojstva temelji na apokrifnem spisu z naslovom Janezov protoevangelij iz konca 2. stoletja. Avtorstvo dokumenta je sicer dvomljivo, opisuje pa pomembno zgodovinsko dejstvo rojstva Jezusove matere. Katoliška Cerkev se skozi cerkveno leto, poleg Jezusovega rojstva, spominja rojstva še dveh oseb: Marije in Janeza Krstnika. Pri ostalih svetnikih se vedno spominja le dneva njihove smrti. Razlog za to je edinstveno poslanstvo, ki sta ga oba opravila v zgodovini odrešenja. S tega vidika je Marijino rojstvo, tako kot rojstvo Janeza Krstnika, v neposredni povezavi s prihodom Odrešenika Jezusa Kristusa na svet. Marijino rojstvo in njena življenjska pot imata zato pomen, ki presega njeno osebo.
Marijino življenje je neločljivo povezano z Jezusovim življenjem, saj je s svojim materinstvom soudeležena v odrešenjskem načrtu, ki ga je Bog pripravil za človeka in vsebuje učlovečenje, življenje, smrt in vstajenje Božjega sina Jezusa Kristusa. Marija je kot Odrešenikova mati vključena v samo jedro odrešenjskega načrta.
Slovensko izročilo o prazniku Marijinega rojstva
Naši predniki so praznikoma Marijinega vnebovzetja (15. avgust) in Marijinega rojstva (8. september) dali slovensko ime: veliki in mali šmaren oziroma vélika in mala maša, pa tudi velika in mala gospojnica. Obdobje med tema dvema praznikoma je znano kot obdobje romanj v Marijina romarska svetišča. Ponekod v skladu z izročilom na malo mašo ohranjajo navade, ki veljajo za veliko mašo (npr. blagoslov rož ipd.). Ta dan pomeni že začetek jeseni, saj ponekod mala maša za suknjo vpraša ali pa odpre dolinsko pašo (mala maša – v vsakem grmu paša).
Vir: Katoliška Cerkev

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2023-09-08 18:30
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Od marca 2023 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
8. september:
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Vir: Marija.si

Molitveni dan za duhovne poklice na Brezjah
2023-09-09 09:00 - 11:00
Letošnji škofijski molitveni dan za duhovne poklice bo potekal v soboto, 9. septembra, na Brezjah pod geslom Poklicani, da bi živeli. Na eni strani geslo predstavlja vlogo krščanskega oznanila, ki prinaša Življenje, da bi imeli polnost življenja. Nagovarja tako krščanske družine in skupnosti kot tudi vsakega kristjana, da bi prinašali drug drugemu »iz dobrega zaklada svojega srca dobro« (Lk 6,45).
Po drugi strani pa nas geslo spodbuja k prevzemanju odgovornosti. Vsak izmed nas ima nezamenljivo vlogo pri misijonskem delovanju Cerkve. Vsak izmed nas je nepogrešljiv člen pri rasti Božjega kraljestva. Zato nenehno »cincanje«, »okolišarjenje« in neodločenost predstavljajo določeno zavoro pri prinašanju radosti odrešenja do vsakega posebej. Z molitvijo želimo ohrabriti in kot Cerkev potrditi vse tiste, ki jih Bog danes kliče na poseben način v svojo službo.
Tudi s tem molitvenim dnevom se borimo za vsako družino, ki ne ceni duhovnega poklica v svoji sredi, za vsako župnijsko skupnost, ki išče načine, kako bi mlade navdušili za velikodušnost in služenje, za vsakega, ki se bori s svojimi strahovi in se boji prepustiti Jezusu. Zato ni vseeno, ali smo na Brezjah ali nas ni. Spodbujam peš romanja in kolesarjenje do Brezij, pa tudi da povabite vse bolne in ostarele, ki ne zmorejo na Brezje, da se z nami povežejo in prispevajo svoj del k učinkovitosti romarskega shoda.
Potek: ob 9.00 molitvena ura, ob 10.00 sveta maša.
Naj bo to dan zaupanja, da je Bog večji od naše stiske.
Jure Ferlež,
voditelj KPP

Nedelja in teden mladih
2023-09-10 - 2023-09-16
Letošnji teden mladih bo potekal od 10. do 16. septembra. Začel se bo z nedeljo mladih (10. 9.) in zaključil s Stično mladih (16. 9.). Namen nedelje in tedna mladih je:
– mladim dati spodbudo za krščansko življenje
na začetku šolskega in akademskega leta,
– ovrednotiti vlogo mladih v župniji,
– molitev župnije za mlade ter
– ponuditi mladim voditeljem vsebinsko spod-
budo za delo z mladimi.
K sodelovanju vabimo celotno Cerkev na Slovenskem: škofije, župnije, medije, katoliške mladinske organizacije. Urad za mlade bo pripravil knjižico, v kateri bodo obrazec molitve župnijskega občestva za mlade, predlog sodelovanja in predstavitve mladih pri bogoslužju, kateheza za mlade.
Matevž Mehle,
Urad za mlade

Pastoralni tečaj 2023
2023-09-13 09:00 - 13:00
Dragi duhovniki in drugi pastoralni sodelavci, vabljeni na letošnji pastoralni tečaj v naši nadškofiji, ki bo v sredo, 13. septembra, v Zavodu svetega Stanislava v Šentvidu. Osnovna misel tečaja bo: vodenje v župniji. Tečaj bo potekal v dveh delih.
Namen prvega dela je prikazati, koliko in kako se duhovniki znajdemo pri vodenju. V drugem delu pa bomo spregovorili o vodenju skupine sodelavcev, načrtovanju koledarja in viziji pastoralnega leta ter kaj konkretno lahko letos naredim, čeprav morda zamujam z načrtovanjem.
Začeli bomo z molitvijo ob 9.00 in sklenili s kosilom ob 13.00.

Povišanje sv. Križa, Gospodov praznik
2023-09-14
Skoraj 300 let je bil Gospodov grob in križ globoko zakopan v zemlji. Ko je cesar Konstantin dal kristjanom svobodo je njegova mati Helena dala kopati tam, kjer je moral biti Gospodov grob in križ. Razkrili so grob in našli križ.
Konstantin je dal nad Gospodovim grobom sezidati cerkev Kristusovega vstajenja in cerkev Svetega križa, ali kakor navadno pravimo cerkev Božjega groba. Cerkvi sta bili med seboj povezani, sta bili posvečeni 13. septembra 335. V veličastni cerkvi Božjega groba (Svetega križa) so naslednji dan, to je 14. septembra, prvič izpostavili relikvijo svetega križa v slovesno češčenje. Od tedaj naprej so vsako leto na ta dan praznovali „povišanje svetega križa“. Tako je posvečenje dvojne cerkve skupaj z izpostavitvijo ostankov Jezusovega križa bilo povod za najstarejši praznik v čast svetemu križu.
Kmalu so obhajali ta praznik tudi v Carigradu. V Rimu ga je uvedel v 7. stoletju papež Gregor Veliki. Praznik nas spodbuja, naj z živo vero častimo podobo križa, veliko znamenje krščanstva. Na križu je trpel sam Božji Sin Jezus Kristus. Na njem je umrl On, ki ga je Bog dal za nas vse, ki je vstal od mrtvih in sedaj pri Očetu prosi za nas. Praznik nas spominja, da je Božja Ljubezen tako velika in močna, da je izničila lastnega Sina, da bi bili mi odrešeni. To nas vodi do spoznanja, da je ljubezen vedno, združena z žrtvijo. Ljubezni je lastno, da se žrtvuje, da trpi, da se izniči.
Praznik povišanja svetega križa nas vabi, naj bi se radi ozirali na križ, saj nam bo pogled nanj odkrival edine resnične vrednote. Križ nam govori, da je na začetku vsega ljubezen. Govori nam, da je ljubezni lastno, da se žrtvuje. Križ nam govori, da samo nesebično žrtvovanje in izpričanje rodi ljubezen in vodi v življenje. Zato nam križ vedno kliče v zavest Jezusove besede: „Če hoče kdo priti za menoj, naj se odpove sam sebi in vzame svoj križ ter hodi za menoj. Kdor namreč hoče svoje življenje rešiti, ga bo izgubil. Kdor pa svoje življenje zgubi zaradi mene, ga bo našel“ (Mt 16, 24-25).
Iz spletne strani www.kapitelj.com. Vir: France Oražem; Leto Kristusove skrivnosti 95 – 96

Stična mladih 2023
2023-09-17 09:30 - 22:30
Tradicionalni 42. festival Stična mladih se bo odvil v soboto, 16. septembra 2023, v cistercijanskem samostanu Stična na Dolenjskem. Festival Stična mladih, ki je lani zbral več kot 3.000 udeležencev, bo tudi letos mladim ponudil izkušnjo vere, številne delavnice, bogat glasbeni in športni program ter možnost za druženje. Geslo letošnje Stične mladih je ‘Kdo praviš, da sem?’ in odgovarja na dileme mladih. V porastu uporabe družbenih omrežij se namreč v mnogih mladih poraja vprašanje identitete – od kod izhajam, kdo sem? Ustvarjalci letošnjega festivala so navdih za geslo našli v svetopisemskem odlomku iz 2. pisma Korinčanom (2 Kor 5, 17-21), ki na to vprašanje odgovarja s preprostim: “Če je torej kdo v Kristusu, je nova stvaritev. Staro je minilo. Glejte, nastalo je novo.” Zato želijo mlade spodbuditi, da ustvarijo novo identiteto oziroma mišljenje v Kristusu.
Vse aktualne informacije v zvezi z izvedbo srečanja bodo objavljene na spletni strani Stične mladih ter njenih družbenih omrežjih.
Tinkara Jerkič, odgovorna za odnose z javnostmi na Katoliški mladini
tinkara@katoliskamladina.si
Tadej Zalar, koordinator Stične mladih 2023
tadej@katoliskamladina.si

Nedelja svetniških kandidatov v ljubljanski metropoliji 2023
2023-09-17 15:00 - 17:00
Nedeljo svetniških kandidatov ljubljanske metropolije – nadškofa Antona Vovka, škofa Janeza Frančiška Gnidovca, škofa Friderika Baraga, profesorja Antona Strleta, duhovnika Andreja Majcna in Magdalene Gornik – bomo letos obhajali v nedeljo, 17. septembra 2023, v župnijski cerkvi v Sodražici. V ospredju praznovanja bo lik Božje služabnice Magdalene Gornik.
Ob 15.00 bo v župnijski cerkvi molitvena ura. Sledilo bo somaševanje, ki mu bo predsedoval ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore. Po končani sveti maši bo v cerkvi še kratka predstavitev beatifikacijskih postopkov.
Za pripravljalni odbor msgr. dr. Blaž Jezeršek

Molitev ob Evropskem srečanju mladih
2023-09-18 19:00
V začetku septembra v Slovenijo prihaja mednarodna skupina prostovoljcev, ki bo pomagala pripravljati letošnje Evropsko srečanje mladih.
Vsi ste lepo vabljeni na molitev, s katero bomo začeli ožjo pripravo na srečanje. Potekala bo v cerkvi sv. Jakoba na Levstikovem trgu v ponedeljek, 18. 9., ob 19.00.

Sv. Matej, apostol in evangelist, praznik
2023-09-21
21. septembra praznujemo god sv. Mateja, apostola in mučenca.
Ta dan se pri maši bere odlomek iz evangelija po Mateju, ki pripoveduje, kako je Jezus tega apostola poklical in kako je ta takoj pustil svojo službo in šel za njim. Za stare cerkvene očete je bila stvar preprosta: prvi evangelij je napisal apostol Matej. Sodobni razlagalci Svetega pisma pa pravijo, da pisca tega evangelija ne smemo enačiti s cestninarjem Matejem, ki ga je Učitelj iz Nazareta poklical med svoje izbrane učence – apostole. Evangelista Marko in Luka, ki sta tudi zabeležila ta dogodek, poklicanega cestninarja imenujeta Levi, Marko pa dodaja še ime njegovega očeta – Alfej. Danes je med strokovnjaki skoraj soglasno prepričanje, da je Matejev evangelij zapis ustne kateheze apostolov, zlasti apostola Petra, katerega je okoli leta 80 opravil izobražen Jud, ki je bil postal kristjan.
Preden ga je Gospod poklical, je Matej–Levi opravljal službo cestninarja ali mitničarja v Kafarnaumu. Ta poklic je bil pri Judih na slabem glasu: cestninarje so enačili s pogani in z javnimi grešniki, z roparji in razbojniki. Dejstvo, da se je Jezus ozrl nanj, ga je tako prevzelo, da je brez oklevanja pustil vse in šel za njim. Gospoda je spremljal po Palestini, vpijal njegove besede in strmel nad njegovimi deli. Po Jezusovi smrti, vstajenju in vnebohodu si je zadal nalogo, da svoje rojake prepriča, da je Jezus iz Nazareta pravi Mesija, ki so ga napovedovali preroki stare zaveze.
Staro izročilo pripoveduje, da je apostol Matej dolgo časa deloval v Etiopiji, kjer je spreobrnil veliko ljudi, celo samega kralja z vso družino, potem ko je obudil od mrtvih njegovo lepo hčerko Ifigenijo. Ta je po prejemu svetega krsta naredila zaobljubo devištva in je zavrnila novega kralja Hirtakusa, ki se je hotel z njo poročiti. Kralj se je razsrdil na apostola Mateja, češ da ji je on vtepel v glavo te misli, in ga je dal prebosti s sulico, ko je obhajal sveto daritev. To naj bi se zgodilo okoli leta 69. Za časa papeža Gregorija VI. (1046) so njegove posmrtne ostanke prenesli v italijansko mesto Salerno. Njegov grob kažejo v kripti tamkajšnje stolnice in obiskujejo ga številni romarji.
Apostola Mateja upodabljajo s človekom ali z angelom kot simbolom prvega evangelija (po videnju preroka Ezekijela), s knjigo, z mečem ali s sulico (orodjem mučeništva), pa tudi z mošnjo in računsko deščico, kakršno so imeli cestninarji. Kot svojega zavetnika ga častijo finančni in davčni uradniki, cariniki, menjalci in knjigovodje.
Na Slovenskem je apostol Matej dokaj češčen svetnik, vendar pa nima nobene župnijske cerkve, posvečenih mu je le nekaj podružnic. Ob godu sv. Mateja se pričenja koledarska jesen, zato ta svetnik velja za napovedovalca vremena. Pregovor pravi: »Če je sv. Matevž vedren, prijetna bo jesen.«
Ime Matej je med Slovenci zadnje čase vedno bolj priljubljeno. Razširjene so najbolj te oblike: Matej, Matevž, Tevž, Tevžek, Matejko, Matko, Tejko, Teo. Pogoste so tudi ženske oblike: Mateja, Matejka, Matka, Teja, Tejka.

Vir: Revija Ognjišče.

Petek, Sv. Mihael, Gabrijel, Rafael - nadangeli, praznik
2023-09-29
V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije Božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli.
V bogoslužju je v četrti evharistični molitvi v hvalospevu na Boga Očeta, lepo rečeno: »Edini ti si dober in vir življenja, vse si ustvaril zato, da bi svoje stvari napolnil z blagoslovom in mnoge razveselil s sijajem svoje luči. Pred teboj stoje neštete množice angelov, ki ti noč in dan služijo, gledajo slavo tvojega obličja in te nenehno poveličujejo.« V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli. To so: Mihael, Gabriel in Rafael. Po prenovljenem bogoslužnem koledarju obhajamo njihov praznik skupaj 29. septembra, ko je bil poprej praznik nadangela Mihaela; praznik nadangela Gabriela je bil 24. marca, nadangela Rafaela pa 24. oktobra.
Mihael pomeni ‘kdo kakor Bog?’. Že po imenu je Mihael postavljen v bojno nasprotje s prišepetavanjem kače–satana v raju, ki hoče prvega človeka zapeljati v odpad od Boga. Prvikrat ime Mihael navaja prerok Daniel, ki Mihaela označuje kot ‘velikega kneza’. V Novi zavezi ga vidimo v prepiru s hudičem zaradi Mojzesovega trupla. V knjigi Razodetja pa Mihael nastopa kot voditelj angelov, ki v boju s satanom in njegovimi angeli dosežejo sijajno zmago. Na to se nanaša molitev k nadangelu Mihaelu kot zavetniku vesoljne Cerkve v boju zoper zalezovanje hudih duhov, ki se je od papeža Leona XIII. naprej molila po vsej katoliški Cerkvi po tihih mašah. Nadangela Mihaela najpogosteje upodabljajo z mečem in sulico kot borcem zoper zmaja – satana.
Gabriel pomeni po hebrejskem deblu ‘božji mož’ ali ‘božji junak’. V Stari zavezi je omenjen le v Danielovi knjigi, v Novi zavezi pa Gabriel oznani rojstvo Janeza Krstnika in Jezusovo rojstvo. Najprej in najbolj pogosto so ga upodabljali v zvezi z Gospodovim oznanjenjem Mariji. Pri oznanilu rojstva Janeza Krstnika duhovniku Zahariju se angel predstavi: »Jaz sem Gabriel, ki stojim pred Bogom. Poslan sem, da spregovorim s teboj in ti sporočim to veselo novico.« Češčenje nadangela Gabriela se je uveljavilo po 10. stoletju, šele papež Benedikt XV. je njegov praznik leta 1921 raztegnil na vso Cerkev in določil, naj se povsod praznuje 24. marca, dan pred praznikom Marijinega oziroma Gospodovega oznanjenja. Pij XII. je leta 1952 nadangela Gabriela razglasil za nebeškega zavetnika radia in vseh sredstev družbenega obveščanja. V ljudski vernosti pa so nadangela Gabriela kot svojega zavetnika že prej častili sli, poštni uradniki in raznašalci časopisov.
Nadangel Rafael, čigar ime pomeni ‘božje zdravilo’ ali ‘Bog je ozdravil’, se omenja v svetopisemski Tobijevi knjigi. Ko pride v hišo pobožnega Tobija, se predstavi: »Jaz sem Rafael, eden izmed sedmih, ki stojimo pred Gospodom.« Spremljal je njegovega sina, mladega Tobija, na potovanju v daljno deželo, da je njegovo bodočo ženo Saro rešil mučenja hudobnega duha in da je po vrnitvi ozdravil starega Tobija. Zato velja nadangel Rafael v krščanskem izročilu za angela, ki pomaga človeku predvsem dosegati zdravje, pa tudi kot tistega, ki spremlja ljudi na potovanjih. Krščanska organizacija za pomoč izseljencem se imenuje Rafaelova družba. Nadangela Rafaela navadno slikajo kot popotnika s palico in bučko, včasih z ribo in kot spremljevalca mladega Tobija. Njegov praznik so od 11. stoletja dalje obhajali na različne datume, papež Benedikt XV. pa je leta 1921 določil, naj se po vsej zahodni Cerkvi obhaja 24. oktobra.
Imena vseh treh nadangelov so tudi priljubljena krstna imena: pri nas ima največ varovancev nadangel Mihael, nekaj manj Gabriel, še nekoliko manj pa Rafael. Uveljavljene so številne moške in ženske oblike teh imen.
Vir: revija Ognjišče.
Z molitvijo kličimo na pomoč sv. Mihaela kot zavetnika vesoljne Cerkve v boju zoper zalezovanje hudobnih duhov:
Sveti nadangel Mihael,
brani nas v boju,
bodi nam v pomoč zoper zlobnost
in zalezovanje hudobnega duha.
Ukroti naj ga vsemogočni Bog,
ponižno zato prosimo.
In ti vodnik nebeške vojske,
satana in druge hudobne duhove,
ki hodijo po svetu v pogubo duš,
z Božjo pomočjo v pekel pahni.
Amen.

Misijonski mesec oktober
2023-10-01 - 2023-10-31
V nedeljo bomo vstopili v oktober, ki ga v izročilu Cerkve obhajamo kot misijonski mesec.
150-letnica rojstva sv. Terezije Deteta Jezusa
Mesec oktober vsako leto začnemo z godom sv. Terezije Deteta Jezusa, ki je zavetnica misijonov. Kot karmeličanka v klavzurnem samostanu je v kontemplativnem življenju darovala svoje življenje, molitve in trpljenje za blagoslov dela misijonarjev po vsem svetu. Na ta način je uresničila svojo poklicanost, biti ljubezen v srcu Cerkve. V začetku letošnjega leta smo se spominjali 150-letnice njenega rojstva (2. januar 1873).
Kratka premišljevanja za vsak dan
Papeške misijonske družbe s Poljske so tudi letos pripravile kratka premišljevanja ob dnevni Božji besedi za vsak dan meseca oktobra. Prav tako lahko na spletni strani najdete nekaj osnovnih molitev za misijone, kratke videoposnetke in note ter posnetke pesmi z misijonsko tematiko. Namenjena so tako osebni molitvi kot tudi prebiranju pri dnevnih svetih mašah.
Papeževa poslanica za svetovni misijonski dan
Misijonsko nedeljo oz. svetovni dan misijonov bomo obhajali 22. oktobra. Papež je za letošnjo poslanico izbral geslo: »Goreča srca, noge na poti«. Celotno poslanico lahko preberete tukaj. Prav tako pa tudi v gradivu za župnije k misijonski nedelji in v oktobrski številki revije Misijonska obzorja.
MISIJONSKA NEDELJA – OSREDNJE PRAZNOVANJE

Misijonsko nedeljo bomo obhajali 22. oktobra. Osrednje slovensko praznovanje misijonske nedelje bo letos v Dornberku. Ob 15. uri bo molitvena ura, ob 16. uri pa bo slovesno somaševanje vodil koprski škof msgr. Jurij Bizjak. Po maši bo sledil program s pričevanji navzočih misijonarjev. Vabimo duhovnike in vernike iz vse Slovenije, posebej pa iz okoliških dekanij, da se udeležite skupnega praznovanja. Posebej so povabljeni tudi člani Misijonske molitvene zveze. Večje skupine romarjev prosimo, da svoj prihod napovejo. Praznovanje bo letos posebej posvečeno velikemu slovenskemu misijonarju Ernestu Saksidi, katerega 10. obletnico smrti letos obhajamo.
Vir: Misijonsko središče Slovenije

Spominska razstava Milana Butine (1923–1999)
2023-10-05 18:00
Galerija Staneta Kregarja se pridružuje praznovanju 100-letnice rojstva Milana Butine s spominsko razstavo.
Odprtje spominske razstave Milana Butine, ki bo v četrtek, 5. oktobra, ob 18. uri v Kregarjevem atriju Zavoda sv. Stanislava (Štula 23). Z razstavo se pridružujemo nizu dogodkov, posvečenih 100. obletnici rojstva slikarja, scenografa, kostumografa in likovnega teoretika dr. Milana Butine (1923–1999).
Avtorja in njegovo delo bo predstavil akademik prof. dr. Jožef Muhovič, Butinov naslednik na področju likovne teorije, odprl pa jo bo direktor Zavoda sv. Stanislava mag. Anton Česen. Glasbeni program ob odprtju bo oblikovala učenka GŠ Matije Tomca violinistka Lana Rupnik iz razreda prof. Draga Arka.
Več o razstavi lahko preberete na galerijski spletni strani, na ogled pa bo do 5. novembra v Kregarjevem in Meršolovem atriju.
Vir: Katoliška Cerkev

Prvi petek
2023-10-06 06:30
Vsak prvi petek v mesecu ob 6.30 vabljeni k sv. maši v cerkev Srca Jezusovega na Taboru za deveti zaporednih prvih petkov, ki jih bomo obhajali od oktobra do junija.
ZA KOGA: odprto za vse, posebej za študente
KDAJ: vsak prvi petek od oktobra 2023 do junija 2024 ob 6:30
KRAJ: cerkev Srca Jezusovega (Tabor)
Prijavi se na spodnji obrazec in vsak mesec boš prejel spodbudo za poglobitev češčenja presvetega Srca Jezusovega.
Vir: Katoliška mladina
