Nadškofija Ljubljana

Slovesni praznik Marije Pomočnice kristjanov – Marija Pomagaj
2023-05-24
V Katoliški cerkvi 24. maja obhajamo praznik Marije Pomočnice kristjanov oz. Marije Pomagaj. V Sloveniji je slovesni praznik, saj je Marija Pomočnica kristjanov glavna zavetnica države.
K nastanku praznika sta pripomogla dva zgodovinska dogodka. V času papeža Pija V. (1566–1572) so dežele okrog sredozemskega morja ogrožali Turki. Zbral je 222 ladij in 40.000 vojakov, ki so se kleče izročili Marijinemu varstvu. Vnela se je huda bitka, v kateri so osvobodili 15.000 krščanskih sužnjev. Na tej osnovi je papež Pij V. Božji materi Mariji dal naziv Pomočnica kristjanov, ki je od tedaj tudi sestavni del litanij Matere Božje.
Na praznik Marije Pomočnice kristjanov oz. Marije Pomagaj se spominjamo vrnitve papeža Pija VII. (1800–1823) iz Napoleonovega ujetništva v Rim. Cesar Napoleon je v okviru vojaških pohodov zasedel tudi Rim in 17. maja 1809 razglasil ukinitev papeške države. Hkrati je ukazal, naj papeža ujamejo in odpeljejo v Francijo, kjer je trpel lakoto in pomanjkanje. Papež Pij VII. je bil brez strežaja, spovednika, vzeli pa so mu tudi brevir, knjige in pisala.
Leta 1814 se je zgodil preobrat. Napoleon je bil premagan in odstavljen in leta 1815 poslan v izgnanstvo. Odstop je podpisal v Fontainebleauju pri Parizu, kamor je dal zapreti tudi papeža Pija VII. Papež se je 24. maja 1815 vrnil v Rim in odločil, da se ta dan praznuje praznik Marije Pomočnice kristjanov. Leta 1815 se je rodil sv. Janez Bosko (1815–1888), ustanovitelj salezijancev, ki je svoje delo z mladino izročil v Marijino varstvo.
Praznik Marije Pomočnice kristjanov slovesno praznujejo v številnih škofijah po svetu. V ljubljanski nadškofiji ga posebej praznujejo na Brezjah, ki so najbolj priljubljena in znana slovensko božja pot ter v župniji Marije Pomočnice na Rakovniku.
Po naročilu mošenjskega župnika Urbana Ažbeta so leta 1800 na Brezjah postavili novo stransko kapelico v čast Mariji Pomagaj. V njej je bila slika Leopolda Layerja, posnetek znamenite Cranachove Marije Pomočnice. Leopold Layer je leta 1814 iz zaobljube, ker je bil po Marijini priprošnji rešen iz ječe, poslikal celotno kapelico. Marijina podoba je postala vir milosti in navdiha, saj so pred njo molili številni verniki, ki so prihajali od blizu in daleč. Pozornost so vzbudila različna uslišanja. Ljubljanski škof Jakob Missia (1897–1899) je 9. oktobra 1889 blagoslovil temeljni kamen za novo Marijino cerkev, 7. oktobra 1900 pa jo je tudi posvetil.
Vir: Katoliška Cerkev

Praznik Marije Pomočnice na Rakovniku
2023-05-24 19:30 (Europe/Ljubljana)
V župniji Ljubljana Rakovnik bo na praznik Marije Pomočnice v sredo, 24. maja ob 19:30 slovesna sveta maša pri Lurški kapeli, ki se nahaja na hribu za cerkvijo.
Pri sveti maši bodo sodelovale različne župnijske skupine in več zborov. Sveto mašo bo daroval g. Klemen Balažič, SDB. Pri tej sv. maši bodo v župniji Ljubljana Rakovnik tudi uradno začeli celoleten misijon, ki je priprava na 100 letnico posvetitve cerkve Marije Pomočnice na Rakovniku.
Po sveti maši bo sledila procesija z lučkami in slavilni večer v cerkvi Marije Pomočnice.
Vabljeni romarji, ki se želite priporočiti Mariji Pomočnici.
Več informacij o romarskem shodu in misijonu lahko prejmete na spletni strani Župnije Ljubljana Rakovnik (rakovnik.si), FB (Župnija Ljubljana Rakovnik), IG strani (@zupnija_rakovnik) ali preko e-pošte: rakovnik.zupnija@sdb.si.

Vseslovensko romanje mladih h Grozdetu
2023-05-26 18:00 - 2023-05-27 12:00
Letos obhajamo dve pomembni obletnici v zvezi z bl. Alojzijem Grozdetom. 100. letnico rojstva in 80. letnico smrti. Iz tega razloga je bilo tudi razglašeno Grozdetovo leto v novomeški škofiji. Ker je Alojzij tudi zavetnik mladih, bo v ta namen ob njegovem godu organizirano romanje mladih na Zaplaz iz vse Slovenije.
Romanje pod imenom »Ti poznaš srce mlado« se bo začelo v petek 26. 5. ob 18.00 na Mirni, ko se bomo peš odpravili na Zaplaz. Kdor ne bi šel peš cele poti, se lahko ob 21.00 priključi na Čatežu.
Na Zaplazu bo nato vso noč organiziran program z različnimi vsebinami: od slavilnega koncerta, do pričevanja, ogleda filma o bl. Alojziju, do osebne molitve ob relikvijah in priložnosti za sveto spoved. Vse skupaj pa se bo zaključilo naslednji dan v soboto (27. 5.) s slovesno sveto mašo slovenskih škofov in vernega ljudstva dopoldan ob 10.00.
Vir: Katoliška mladina

Maša ob spominu umora prof. dr. Lamberta Ehrlicha
2023-05-26 18:30
Na dan umora prof. dr. Lamberta Ehrlicha, ki mu je bilo odvzeto življenje na Streliški učici v Ljubljani, bo darovana sveta maša v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja, ob 18.30.

Majsko romanje po Rožnovenski poti
2023-05-27 08:30 - 17:00
Prijatelji Rožnovenske poti vabijo na majsko romanje po Rožnovenski poti. Romanje bo v soboto, 27. maja, s pričetkom ob 8.30.
Geslo majskega romanja po Rožnovenski poti je
Marija, kraljica majniška,
podaj mi roko in greva skupaj
po tvoji Rožnovenski poti!
Potek romanja: ob 8.30 sveta maša v baziliki Marije Pomagaj, zatem se bodo udeleženci romanja zbrali pri spomeniku papeža Janeza Pavla II. Na približnio 12 km dolgo pot se boste odpravili ob vsakem vremenu. Hodili boste štiri ure. Vsebina programa je obsežna, zato se boste na Brezje vrnili okoli 15. ure.
Na pol poti, na info točki, bo poskrbljeno tudi za okrepčilo.
Poskrbite za primerno obutev in obleko.
Več informacij:
www.roznovenskapot.si
Vir: Marija.si

Dan za Magnificat
2023-05-27 09:30 - 18:00
Uredništvo revije Magnficat pripravlja že 10. dan za Magnificat, ki bo 27. maja v osrednjem slovenskem romarskem središču, pri Mariji Pomagaj na Brezjah.
»S tem bomo tudi uradno začeli praznovanja ob deseti obletnici slovenske izdaje naše revije,« napoveduje urednik br. Miran Špelič. Revija je namreč začela izhajati septembra 2013, od takrat pa v slovenščini z njo moli okoli dva tisoč petsto molivcev.
Brezjanska Marija v vitražni tehniki, ki krasi majsko naslovnico revije, nas tokrat ne gleda z Brezij, ampak iz Nazareta! Barvno okno z osrednjim motivom Marije Pomagaj v medaljonu ni kopija podobe Marije Pomagaj. Skuša pa biti spoštljiv odgovor na sporočilo milostne podobe z Brezij. Vitraj v danosti večjega formata in ob možnostih slikovitega izraza, ki jih nudi uporaba barvnih stekel, smelo odpira pogled na vedno svežo in bogato notranjo vsebino izvirne podobe. Vitaj je letos za Baziliko Gospodovega oznanjenja v Nazaretu naredil slovenski umetnik Lojze Čemažar.
Magnificatov molitveno-romarski dan ima tudi izobraževalno razsežnost; poleg pristne liturgije so njegova odlika tudi delavnice izobraževalnega značaja; romarji se seznanijo z modrostjo cerkvenih očetov, spoznavajo glasbene prvine liturgije, zgodovinsko ozadje romarskega kraja. Pristopijo lahko k spovedi ali se ustavijo pri adoraciji, na voljo pa je tudi čas za sproščeno druženje.
Spored molitvenega dne
9.30: zbiranje
10.00: jutranja molitev, pozdravi
11.00: predavanje (p. Nikolaj Aracki OCist)
12.00: odmor za kosilo iz nahrbtnika ali v restavraciji
13.30: ogled muzeja jaslic
14.30: delavnice (cerkveni očetje, glasba, adoracija)
16.00: maša s procesijo do kipa svete družine – daroval jo bo nadškof Stanislav Zore
17.30: večernice v cerkvi
Vir: Marija.si

Slovesni praznik binkošti
2023-05-28
S slovesnim praznikom binkošti, ki ga bomo letos praznovali v nedeljo, 28. maja 2023, bomo v Katoliški cerkvi sklenili velikonočni čas.
Praznik obhajamo 50 dni po veliki noči in je praznik prihoda Svetega Duha, ker je na ta dan po svetopisemskem sporočilu nad zbrane učence in Božjo mater Marijo prišel Sveti Duh (prim. Apd 2,1–11; Jn 20,19–23).[1]
Sveti Duh v življenju krščanske skupnosti
Iz svetopisemskega besedila izhaja pomen delovanja Svetega Duha v Cerkvi in življenju krščanske skupnosti, saj je on dejavno navzoč ob sprejemanju odločitev (prim. Apd 15,28), izbira oznanjevalce (prim. Apd 13,2) ter jih vodi (Apd 8,26–40). Začetki Cerkve so po Apostolskih delih v tesni povezanosti s prihodom Svetega Duha, zato v drugem Lukovem delu – Apostolskih delih – binkošti zavzemajo središčno mesto. Kakor je Jezus po krstu v Duhu začel svoje delovanje s programskim govorom v nazareški shodnici, ki ga je sklenil z opozorilom, da so vsi (ne samo Judje) poklicani k odrešenju; tako tudi Cerkev po svojem binkoštnem krstu (prim. Apd 2,1–4) začenja svoje poslanstvo s Petrovim govorom v Jeruzalemu (prim. Apd 2,14 in sl.), ki na koncu nakaže univerzalni vidik odrešenja (prim. Apd 2,39). Tako sta celotno evangeljsko poslanstvo Cerkve, kakor tudi poslanstvo Jezusa Kristusa prikazana kot delovanje pod vodstvom Svetega Duha.[2]
Apostolska dela pričujejo o delovanju Svetega Duha ne samo ob nastanku Cerkve, ampak tudi o njegovem stalnem spremljanju Cerkve na njeni poti napredovanja. Celotna knjiga je eno samo sklicevanje na Svetega Duha. Ta je dvakrat omenjen kot prvotni dejavnik odrešenja, njegovo delo je tudi obrat Cerkev k poganom. Po molitvi, veri in krstu Sveti Duh podarja moč za pričevanje ter vodi Cerkev pri njenem misijonskem poslanstvu in oznanjevanju evangelija.[3]
Sveti Duh in nova evangelizacija
Sveti Duh je začetnik in počelo vsake evangelizacije, je prvenstveni nosilec veselega oznanila v svet in prehiteva človeško oznanjevanje evangelija. Papež Pavel VI. (1963–1978) je izpostavil vlogo Svetega Duha kot glavnega dejavnika evangelizacije, zato mora Cerkev bolj premišljevati naravo, vlogo in način delovanja Svetega Duha v današnji družbi in evangelizaciji. Ko Cerkev danes čuti potrebo po novi evangelizaciji, pravzaprav čuti potrebo po bolj odločni poslušnosti in odprtosti za delovanje Svetega Duha.[4]
Nova evangelizacija, ki pomeni prehod od tradicionalne k osebni veri, pomeni tudi novo prisluškovanje Svetemu Duhu, ki tudi za danes pozna prave rešitve za nastale razmere. Evangelizacija je tudi »nova«, ker Sveti Duh neprestano ustvarja novost Božje besede in ljudi na novo duhovno prebuja. Sveti Duh je tisti, ki evangeliju odpira pot v srca ljudi in družbe (prim. Apd 16,9–10) ter konkretizira evangeljsko sporočilo v sodobni čas in okolje.[5]
Izraz binkošti in cerkveno leto
Beseda binkošti izhaja iz nemškega jezika (Pfingsten iz ‘der fünfzigste Tag’ (petdeseti dan)), pojem pa izhaja iz grške besede pentekoste’ (hemera), kar pomeni petdeseti (dan). Po binkoštih se v Katoliški Cerkvi nadaljuje liturgični čas med letom, ki traja do konca cerkvenega leta oziroma do začetka adventnega časa. Velikonočno svečo v cerkvah z oltarnega prostora odnesejo h krstnemu kamnu, duhovniki in drugi sodelavci pa pri bogoslužju nosijo liturgična oblačila v zeleni barvi.

[1] Apd 2,1–11: Ko je prišel binkoštni dan, so bili vsi zbrani na istem kraju. Nenadoma je nastal z neba šum, kot bi se bližal silovit vihar, in napolnil vso hišo, kjer so se zadrževali. Prikazali so se jim jeziki, podobni plamenom, ki so se razdelili, in nad vsakim je obstal po eden. Vsi so bili napolnjeni s Svetim Duhom in začeli so govoriti v tujih jezikih, kakor jim je Duh dajal izgovarjati. V Jeruzalemu so tedaj prebivali Judje, pobožni možje iz vseh narodov pod nebom. Ko se je razširil glas o tem, se je zbrala množica ljudi, ki so bili vsi iz sebe, ker jih je vsakdo slišal govoriti v svojem jeziku. Strmeli so, se čudili in govorili: Glejte, ali niso vsi ti, ki govorijo, Galilejci? Kako, da jih slišimo vsak v svojem materinem jeziku? Parti, Medijci in Elamci in tisti, ki prebivamo v Mezopotamiji, Judeji in Kapadokiji, v Pontu in Aziji, v Frigiji in Pamfiliji, v Egiptu in v libijskih krajih blizu Cirene, in mi iz Rima, ki se zdaj mudimo tukaj, Judje in spreobrnjenci, Kreni in Arabci – vsi jih slišimo, kako v naših jezikih oznanjajo velika Božja dela!
Jn 20,19–23: Pod noč tistega dne, prvega v tednu, ko so bila tam, kjer so se učenci zadrževali, vrata iz strahu pred Judi zaklenjena, je prišel Jezus, stopil mednje in jim rekel: »Mir vam bodi!« In ko je to rekel, jim je pokazal roke in stran. Učenci so se razveselili, ko so videli Gospoda. Tedaj jim je Jezus spet rekel: »Mir vam bodi! Kakor je Oče mene poslal, tudi jaz vas pošiljam.« In ko je to izrekel, je dihnil vanje in jim dejal: »Prejmite Svetega Duha! Katerim grehe odpustite, so jim odpuščeni; katerim jih zadržite, so jim zadržani.«
[2] Prim. C. Sorč, Sveti Duh, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina 2003, 524.
[3] Prim. C. Sorč, n. d., 525.
[4] Prim. C. Sorč, n. d., 587.
[5] Prim. C. Sorč, n. d., 587.
Vir: Katoliška Cerkev

Obiskanje Device Marije, praznik
2023-05-31
Marijino obiskanje tete Elizabete je najprej uvedel sv. Bonaventura kot poseben praznik članov frančiškanske družine, pozneje ga je sprejel tudi rimski bogoslužni koledar. Namesto 2. julija ga sedaj praznujemo vmes med Gospodovim oznanjenjem in rojstvom sv. Janeza Krstnika.
Vir: Hozana.si

Vovkovi dnevi: pohod po Vovkovi poti
2023-06-03 06:30 - 11:30
Sobota, 3. junij, ob 7.00, župnijska cerkev Marijinega oznanjenja v Tržiču: Prvi romarski pohod po Vovkovi poti (Tržič – Brezje – Vrba – Breznica; cca. 23 km = 5 ur hoje) – Prosimo za prijavo pohodnikov do 21. 5. 2023 s čimer nam boste pomagali pri organizaciji dogodka (dobrodošli sicer tudi v primeru, da zamudite porijavni rok) na 041 618 496 ali zupnija.breznica@rkc.si (po predhodni prijavi je možen avtobusni prevoz pohodnikov z Breznice do Tržiča, prispevek za prevoz znaša 5€ po osebi, odhod avtobusa z Breznice bo ob 6.30). Ob sklepu pohoda na Breznici bo poskrbljeno za malico.

Vovkovi dnevi: predvajanje filma Goreči škof
2023-06-03 19:00
Sobota, 3. junij, ob 19.00, kulturna dvorana dr. Franceta Prešerna na Breznici: Predvajanje filma o nadškofu Antonu Vovku z naslovom “Goreči škof” (54 min; Studio Siposh) in nagovor režiserja Davida Sipoša.

Večer+
2023-06-06 20:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in skupina Svetnik.
KDAJ: 6. junij 2023 ob 20.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti.
Vir: Katoliška Cerkev

Pogovorno srečanje Ad Fontes z Ivom Boscarolom
2023-06-07 14:00 - 17:00
V sredo, 7. junija 2023, ob 14.00 bo v Veliki dvorani FPPV (vhod Družina, 3. nadstropje) na Krekovem trgu 1 v Ljubljani potekalo pogovorno srečanje Ad Fontes z Ivom Boscarolom.
Na zadnjem pogovornem srečanju Ad Fontes pred poletnim premorom bo gost znani slovenski poslovnež in investitor Ivo Boscarol. V pogovoru bosta z moderatorjem mag. Iztokom Malačičem spregovorila o stanju slovenskega gospodarstva ter o tem, kaj pomeni biti podjetnik in inovator v Sloveniji. Beseda bo tekla tudi o preprekah in izzivih, ki spremljajo mladega človeka pri ustvarjanju nove podjetniške poti.
Kdo je Ivo Boscarol?
Ivo Boscarol je slovenski podjetnik in ustanovitelj podjetja Pipistrel, ki se ukvarja s proizvodnjo ultralahkih letal. Pipistrel je postal znan po svojih inovativnih in okolju prijaznih letalih, vključno z električnimi letali. Boscarol je priznan v letalski industriji in je prejel več mednarodnih nagrad za svoje dosežke. Poleg tega je tudi pilot in zagovornik trajnostne letalske industrije. V svoji karieri je Boscarol pomagal spodbujati električno letalstvo in prispeval k razvoju naprednih letalskih tehnologij.
Kaj je Ad fontes ali k (iz)virom?
Serija pogovornih večerov na FPPV, kjer mladim in starim ponudimo možnost poslušati izvire znanja, argumentiranih komentarjev in poglobljenih analiz v obliki prepoznavnih gostov ter strokovnih komentatorjev ter priložnost, da ob izviru razvijajo svoje misli, poglede ter rastejo v argumentaciji svoji stališč.
Več na spletni strani: https://www.katoliski-institut.si/
Vir: Katoliška Cerkev

Praznik svetega Rešnjega telesa in krvi
2023-06-08
Praznik sv. Rešnjega telesa in krvi bomo v Katoliški cerkvi praznovali v četrtek, 8. junija 2023.
Na ta dan obhajamo Jezusovo navzočnost v zakramentu sv. Rešnjega telesa in krvi – evharistije, ki je središče krščanske vere in zakramentalnega življenja vernih. Na praznik so ponekod v navadi različne oblike procesij, s čimer verniki tudi navzven pokažejo svojo vero. Praznik je zapovedan, zato se katoličani ta dan udeležijo bogoslužja.

Praznik nima stalnega datuma, saj je določen glede na praznik velike noči in ga obhajamo v četrtek drugi teden po prazniku binkoštih.

Izraz evharistija prihaja iz grškega glagola eucharistein, ki pomeni zahvaljevati se. Evharistija je primarni zakrament predvsem zato, ker je pri drugih zakramentih prisotno deleženje pri neki Kristusovi kreposti, pri evharistiji pa je vsebovan Kristus sam, učlovečena Beseda, glavni avtor zakramentov. Sama v sebi je evharistija najprej zakrament Božje ljubezni do ljudi, kot jo označuje tridentinski koncil. Nato je zakrament edinosti Cerkve, saj se z evharistijo izrazi in hkrati uresničuje edinost Božjega ljudstva. Z drugim vatikanskim koncilom bi lahko sintetizirali, da je Kristus pri zadnji večerji zaupal svoji Cerkvi “spomin svoje smrti in svojega vstajenja: zakrament dobrotljivosti, znamenje edinosti, vez ljubezni, velikonočno gostijo, v kateri se prejema Kristus, duša napolnjuje z milostjo in nam daje poroštvo prihodnje slave” (B 47).
Vidiki zakramenta evharistije
Za zakrament evharistije so se v zgodovini Cerkve izoblikovali različni vidiki in različna imena. Jezus je pri zadnji večerji z učenci, pri kateri je kruh spremenil v svoje telo ter vino v svojo kri, postavil zakrament evharistije,[1] njegovo obhajanje pa je od začetkov krščanstva razpoznavno znamenje kristjanov. Postavitve zakramenta evharistije se spominjamo pri vsaki maši, posebej tedaj, ko duhovnik izreka posvetilne besede nad kruhom in vinom.[2] Kristjani verujemo, da kruh po prebistvenju (transsubstanciaciji) postane Jezusovo telo, vino pa Jezusova kri.
Posvečene hostije se hranijo v ciborijih, eno hostijo pa v običajno umetniško izdelani monštranci.[3] Namen hranjenja posvečenih hostij je dejstvo Jezusove trajne navzočnosti v zakramentalni obliki kot tudi možnost za češčenje. Duhovniki monštranco izpostavljajo v češčenje za posebne priložnosti, ob veliki noči in prazniku sv. Rešnjega telesa in krvi pa so v navadi tudi procesije, ki potekajo po cerkvah in/ali v bližnji okolici. Za praznik sv. Rešnjega telesa in krvi je marsikje v navadi postavljanje začasnih kapelic ali oltarjev, mimo katerih poteka sprevod. Duhovnika z monštranco poleg bogoslužnih sodelavcev spremljajo verniki in s tem izrazijo zunanjo versko pripadnost.
Zakrament evharistije skupaj s krstom in birmo sodi med zakramente uvajanja v krščanstvo. Otroci, ki so redno vključeni v proces kateheze, ki poteka v župnijah, v Cerkvi na Slovenskem k prvemu obhajilu pristopijo na koncu tretjega razreda. Evharistija pomeni tako polnost in vrh uvajanja v krščanstvo.

[1] Prim. Mt 26,26–30, Mr 14,22–26; Lk 22,14–23 in 1 Kor 11,23–25.
[2] Ko je šel prostovoljno v trpljenje, je vzel kruh, se zahvalil, ga razlomil, dal svojim učencem in rekel: »Vzemite in jejte od tega vsi, to je moje telo, ki se daje za vas.« Prav tako je po večerji vzel kelih, se spet zahvalil, ga dal svojim učencem in rekel: »Vzemite in pijte iz njega vsi, to je kelih moje krvi nove in večne zaveze, ki se za vas in za vse preliva v odpuščanje grehov. To delajte v moj spomin.«
[3] Monštranca je sveta posoda, umetniško izdelana, s podstavkom in stekleno odprtino, v katero se postavi sveta hostija v javno čaščenje.
Vir: Katoliška Cerkev

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2023-06-09 18:30
V baziliki Marije Pomagaj vsak drugi petek v mesecu zvečer poteka molitev, sveta maša ter blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića.
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Od marca 2023 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
9. junij:
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Termini svete maše in blagoslova bodo sledili:
9. junij, 14. julij, 11. avgust, 8. september, 13. oktober (molitev ob 18.30, sveta maša ob 19.00)
10. november, 8. december (molitev ob 17.30, sveta maša ob 18.00)

Romanje slepih in slabovidnih Slovenije
2023-06-13 - 2023-06-14
Po nekajletnem premoru bo letos znova organizirano romanje za slepe in slabovidne ter njihove prijatelje. Potekalo bo v torek, 13. in sredo, 14. junija 2023.
Prvi cilj bo svetišče Trsatske Matere Božje s frančiškanskim samostanom blizu Reke, ki je najstarejše Marijino svetišče na Hrvaškem. Nato bodo poromali k svetemu Blažu, zavetniku zoper bolezni grla in vratu, ki mu je posvečena cerkev v Vodnjanu, ki je tudi prava zakladnica svetih relikvij in številnih sakralnih predmetov. Drugi dan bodo spoznali mlado mučenko zgodnjega krščanstva, sveto Foško, zavetnico bolehnih. V Poreču pa bodo obiskali Eufrazijevo baziliko, ki je biser bizantinske sakralne umetnosti in arhitekture ter romanje sklenili v stolnici Marijinega Vnebovzetja.
Informacije in prijave: Albina Krek, tel.: 041 48 15 47.
Vir: Katoliška Cerkev

Srce Jezusovo, slovesni praznik
2023-06-16
Osem dni po prazniku svetega Rešnjega telesa in Rešnje krvi obhaja Cerkev slovesni praznik Srca Jezusovega. Letos je to 16. junija.
Praznik skuša prodreti v globino in notranje jedro Kristusove skrivnosti, v jedro, iz katerega pritekajo vsa velika dela v naše odrešenje, posebno še Kristusova daritev na križu. In to je tista ljubezen, ki je bila od vekov skrita v brezdanjih globinah troedinega Boga, ki pa si je prevzela našo človeško naravo in nas v Kristusu začela ljubiti tudi s človeškim srcem ter dosegla svoj vrhunec v kalvarijski daritvi, ko so iz prebodene Kristusove strani začele teči reke žive vode, ki odslej nikdar več ne bodo usahnile.
Zgodovina češčenja Jezusovega Srca se začenja z apostolom Janezom, ki se je naslonil na Jezusove prsi (prim. Jn 13, 15; 21, 20) in apostola Pavla, ki je svoje vernike imel rad v Ljubezni Jezusa Kristusa (prim. Flp 1, 8). Češčenje Jezusovega Srca so širili srednjeveški mistiki, posebno sveti Bernard, sveti Bonavetura in sveti Bernardin; v tem času so nastale priljubljene pesmi, litanije in podobe Jezusovega Srca. V 14. stoletju je ta pobožnost nekoliko pojenjala. Spet pa se je poživila v 16. in 17. stoletju, za kar ima velike zasluge Janez Eudes, ki ga je papež Pij X. Imenoval začetnika, učitelja in apostola liturgičnega češčenja Srca Jezusovega, ker je leta 1670 napisal besedilo za molitveno bogoslužje (brevir) in za mašo v čast Srcu Jezusovemu.
Papež Leon XIII. je leta 1899 v okrožnici Annum sanctum (Sveto leto) orisal smisel češčenja Srca Jezusovega in vsebino praznika. V okrožnici je tudi napovedal, da bo za začetek 20. stoletja ves svet posvetil Srcu Jezusovemu. Odobril je tudi litanije Srca Jezusovega.
Ob stoletnici, odkar je bil praznik Srca Jezusovega razširjen na vso katoliško Cerkev, je Pij XII. leta 1956 izdal okrožnico Zajemali boste (Haurietis aquas), kjer je podal vsestransko in globoko teologijo Srca Jezusovega.
Pavel VI. je leta 1965 napisal okrožnico Nedoumljivo bogastvo Kristusovo. V njej je znova naglasil pomembnost Srca Jezusovega. V duhu drugega vatikanskega koncila je močno poudaril zvezo, ki jo ima to češčenje z evharistijo posebej z njenim daritvenim značajem, se pravi z mašo in obhajilom kot daritvenim obredom.
Češčenje Srca Jezusovega se nanaša na tisto, kar je pri Kristusu in sploh pri skrivnosti odrešenja najglobljega, kar zajema iz globin njegove Božje – človeške ljubezni. Častiti Srce Jezusovo torej pomeni častiti Jezusovo osebo s posebnega vidika njegove odrešenjske ljubezni Zato je jasno, da ta pobožnost nikakor ne nasprotuje drugim zdravim pobožnostim, ki jih Cerkev priporoča, temveč jih krepi, poglablja in prešinja.

Besedilo je povzeto s spletne strani stolne župnije Novo mesto.
Vir: Katoliška Cerkev

Koncert Stična benda v Ljubljani
2023-06-16 20:00
Letošnji 42. festival Stične mladih bo potekal v soboto, 16. septembra, v cistercijanskem samostanu Stična na Dolenjskem. Geslo Stične mladih 2023 je ‘Kdo praviš, da sem?’ V pripravi na letošnji festival bomo v naslednjih tednih organizirali tri koncerte Stična benda, na katerih bodo mladi lahko v predprodaji kupili vstopnice in izdelke Stične mladih. Vstop na koncerte je prost, koncert pa je namenjen vsem, še posebej mladim.
Koncerti bodo:

16. junija ob 20.00 v Ljubljani (forum Zavoda sv. Stanislava).

Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Diakonsko posvečenje stalnih diakonov
2023-06-18 16:00 - 17:00
V ljubljanski stolnici bodo 18. junija 2023 ob 16.00 prejeli diakonsko posvečenje naslednji pripravniki na stalni diakonat: Tomaž Kogovšek iz župnije Zagorje ob Savi, Dušan Mihelčič iz župnije Dolnji Logatec, Branko Nimac iz župnije Čemšenik ter Janez Rožman iz župnije Predoslje.
Diakonat je prva stopnja svetega reda. Običajno diakonsko posvečenje prejmejo kandidati za duhovništvo, Cerkev pa je po drugem vatikanskem cerkvenem zboru (1962–1965) kot samostojno službo, ki jo lahko prejmejo samski ali že poročeni možje, ponovno vzpostavila tudi stalni diakonat. Diakonska služba je predvsem služba služenja. Diakoni lahko berejo in oznanjajo Božjo besedo, prisostvujejo pri sklenitvi zakramenta sv. zakona, delijo blagoslove ter vodijo krščanski pogreb.
Vir: Katoliška Cerkev

Vovkovi dnevi: sklepna slovesna sveta maša
2023-06-18 17:00
Nedelja, 18. junij, ob 17.00, župnijska cerkev Žalostne Matere Božje na Breznici: Sklepna slovesna sveta maša, ki jo bo vodil ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik, sodeluje moški oktet Deseti brat.

Sveta maša za domovino
2023-06-21 18:30
Pred dnevom državnosti bo v ljubljanski stolnici darovana sv. maša za domovino, 21. junija, ob 18.30.

Romanje mladih na Brezje
2023-06-23 21:00 - 2023-06-24 10:00
Katoliška mladina ob koncu šolskega in študijskega leta organizira tradicionalno romanje na Brezje, ki bo potekal v noči s 23. na 24. junija 2023.
Lepo vabljeni na tradicionalno romanje na Brezje ob koncu šolskega leta, ki je namenjeno dijakom, študentom ter mladim v poklicih. Skupaj bomo poromali k Mariji Pomagaj in se ji zahvalili za preteklo uspešno leto. Začeli bomo pred Zavodom sv. Stanislava ob 21.00. Romanju se lahko pridružite tudi po poti. V soboto, 24. junija, bomo ob 7.00 pred Baziliko Marije Pomagaj obhajali sv. mašo. Romanje je polno mladostne energije, pogovorov, molitve, hvaležnosti, ne manjka pa tudi kakšnega žulja. Več informacij in prijavo za avtobusni prevoz iz Brezij do Ljubljane najdete na spletni strani.
Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Slovesni praznik rojstva Janeza Krstnika
2023-06-24
V Katoliški cerkvi 24. junija praznujemo slovesni praznik rojstva Janeza Krstnika.
V koledarju cerkvenega leta se slovesno spominjamo rojstva dveh oseb, ki sta najpomembnejši v zgodovini odrešenja: učlovečenega Božjega Sina Jezusa Kristusa (na božič, 25. decembra) in njegove deviške matere Marije (8. septembra). Edini svetnik, čigar rojstvo Cerkev proslavlja s posebnim praznikom, je Janez Krstnik, Jezusov predhodnik. Njegova vloga je posebej pomembna ob prehodu iz Stare v Novo zavezo, saj Janez Krstnik velja za angela glasnika pred Mesijo.
Evangelist Luka (prim. Lk 1,5–25) poroča, kako je Bog po angelu očetu Zahariju naznanil Janezovo rojstvo, podobno kot kasneje Mariji iz Nazareta učlovečenje Jezusa, Božjega Sina. V obeh primerih je Božji poslanec določil tudi ime otroka, s katerim je naznačeno njegovo rojstvo. Ime Janez se po hebrejsko glasi Johanan in pomeni Bog je milostljiv. Janezu pravimo Krstnik zato, ker je oznanjal krst spokornosti in je tiste, ki so se s pokoro hoteli pripraviti na Odrešenikov prihod, krščeval v reki Jordan; predvsem pa je dobil vzdevek Krstnik zato, ker je krstil Jezusa (prim. Mt 3,13–17; Mr 1,9–11 in Lk 3,21–22) ter ga pri tem razglasil za obljubljenega Mesija.

Besedilo je povzeto po knjigi Svetnik za vsak dan msgr. Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

55. romanje bolnikov, invalidov in ostarelih na Brezje
2023-06-24 10:00 - 17:00
55. romanje bolnikov, invalidov in ostarelih na Brezje bo v soboto, 24. junija 2023. Pred sveto mašo, ki bo ob 10. uri, bo potekala skupna molitev rožnega venca in priložnost za spoved.
Romanje bo vodil dr. Andrej Saje, novomeški škof in predsednik Slovenske škofovske konference.

Blagoslov narodnih noš
2023-06-25 10:00 - 17:00
Na praznik, Dan državnosti, bo pri Mariji Pomagaj prvič potekala slovesnost, s katero želimo opozoriti na bogato slovensko dediščino. Med sveto mašo ob 10. uri bo cistercijanski opat Maksimilijan File blagoslovil narodne noše.
25. junija Slovenija praznuje Dan državnosti. Ob tej priložnosti k Mariji Pomagaj vabimo narodne noše. Sveto mašo bo ob 10. uri na trgu pred baziliko Marije Pomagaj daroval cistercijanski opat dr. Maksimilijan File. Med mašo bo opat blagoslovil narodne noše.
Vljudno vabljeni, da skupaj počastimo praznik države Slovenije.
Vir: Marija.si

Slovesni praznik apostolov sv. Petra in Pavla
2023-06-29 08:00 - 17:00
V Katoliški cerkvi 29. junija praznujemo slovesni praznik apostolov sv. Petra in Pavla.
Peter je bil ribič iz Betsajde ob Genezareškem jezeru. Jezus ga je poklical, da bi bil ribič ljudi in da bi kasneje kot pastir tudi vodil Cerkev kot Božje ljudstvo. Po svetopisemskem izročilu mu je Jezus po tem, ko ga je poklical za učenca, spremenil ime v Peter: »Ti si Peter in na tej skali bom sezidal svojo Cerkev in vrata podzemlja je ne bodo premagala. Dal ti bom ključe nebeškega kraljestva; in kar koli boš zavezal na zemlji, bo zavezano v nebesih; in kar koli boš razvezal na zemlji, bo razvezano v nebesih« (Mt 16,18–20). Zelo pomembna izkušnja v Petrovem življenju je bila ta, da je Jezusa, po tem, ko je bil le-ta prijet, kljub temu, da se je ob njem vzgajal in učil približno tri leta, trikrat zatajil. Po Jezusovem vnebohodu Peter nastopa kot voditelj apostolov in mlade Cerkve. Nekaj časa je bil škof v Antiohiji, okoli leta 42 pa je odšel v Rim. Od tam je vernikom v Mali Aziji poslal dve pismi (1 Pt in 2 Pt), življenjsko pot pa je sklenil z mučeništvom.
Po zgodovinskih virih naj bi apostol Peter vladal do leta 67 po Kr. Več zgodnjekrščanskih spisov potrjuje, da je Peter umrl nasilne smrti v Rimu v času vladanja cesarja Nerona. Na kraju njegovega mučeništva je dal cesar Konstantin leta 350 postaviti veliko baziliko. Sedanja bazilika sv. Petra v Vatikanu je bila postavljena v letih med 1506 in 1526. Pod njenim glavnim oltarjem je gob apostola Petra, čigar nasledniki so papeži oz. rimski škofje.
Apostol Pavel se je rodil okrog leta 10 po Kr. v Tarzu, v glavnem mestu takratne rimske province Kilikije. Po rodu je bil Jud, po očetu pa je podedoval rimsko državljanstvo. Bil je farizej in poznavalec judovstva, ki je do spreobrnjenja na poti v Damask preganjal kristjane. Apostol Pavel je ob rojstvu dobil ime Savel, po spreobrnjenju pa se je dal krstiti in ime spremenil v Pavel.
O delovanju apostola Pavla poroča evangelist Luka v Apostolski delih. Obhodil je velik del takratne rimske države in ustanavljal cerkvene občine ter jih spodbujal s pismi. Danes poznamo štirinajst ohranjenih Pavlovih pisem, ki so po vsebini in obsegu za štirimi evangeliji najpomembnejši del Svetega pisma Nove zaveze. Podobno kot apostol Peter je tudi on umrl mučeniške smrti za časa cesarja Nerona okrog leta 67.
Praznika obeh apostolov je Cerkev obhajala že v 4. stoletju. Najstarejši rimski koledar Furija Dionizija Filokala iz leta 354 navaja 29. junij kot praznik apostolov Petra in Pavla. Na predvečer ali na praznik apostolov Petra in Pavla slovenski škofje diakone posvečujejo v duhovnike.
Vir: Katoliška Cerkev

Mašniško posvečenje
2023-06-29 09:00 - 17:00
Na praznik sv. Petra in Pavla, 29. junija, bo ob 9. uri, ljubljanski nadškof msgr. Stanisla Zore OFM v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja v mašnike posvetil diakone, ki so se pripravljali na prejem zakramenta mašniškega posvečenja.

Taizéjske molitve
2023-06-29 20:00
Pri taizéjskih molitvah se prepletajo Božja beseda, taizéjski spevi in tišina. Udeležiš se jih lahko na različnih krajih po Sloveniji.
Spodaj si lahko ogledaš termine in lokacije taizejskih molitev.
Taizéjske molitve v Ljubljani:

29. junij, Cerkev sv. Florjana (Gornji trg)

Nedelja Slovencev po svetu
2023-07-02
V nedeljo, 2. julija 2023, bomo praznovali tradicionalno Nedeljo Slovencev po svetu.
Sveto mašo bo 2. julija ob 17.00 v Zavodu sv. Stanislava daroval ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik skupaj z izseljenskimi duhovniki.
Že vrsto let prvo nedeljo v juliju posvečamo Slovencem po svetu, ki živijo zunaj meja Slovenije. Ocene o številu teh rojakov se vrtijo okrog pol milijona. Zelo velika številka, če nas doma živi približno dva milijona, a vendar tako neizrazito občutena v našem vsakdanu. Mnoge meje so odpravljene, komunikacijske in potovalne možnosti pa zadnja leta postajajo neverjetno dostopne. Tako imamo vse več priložnosti, da z ne prevelikim trudom vzpostavljamo enoten slovenski prostor, ki ni več usodno odvisen od kraja bivanja.
Ob Nedelji Slovencev po svetu želimo Slovence v domovini spodbuditi k razmisleku o številnih rojakih, ki živijo po svetu ter hkrati okrepiti tudi slovensko zavest v slovenskih skupnostih po svetu.
Niz prireditev v okviru programa Dobrodošli doma 2023! se bo odvijalo od četrtka, 29. junija do nedelje, 2. julija v Ljubljani in v Vipavi. Program je predstavljen na tej povezavi.
Dodatne informacije dobite na spletni strani Rafaelove družbe.
Vir: Katoliška Cerkev

Poletni teden v Taizéju 2023 - 1. termin (julij)
2023-07-02 - 2023-07-09
Katoliška mladina tudi letos organizira dve romanji v Taizé. Prvo bo potekalo od 2. do 9. julija 2023 in drugo od 20. do 27. avgusta 2023.
“V Taizé se napotimo tako, kot se napotimo k izviru vode. Popotnik se tu ustavi, odžeja in odpravi naprej,” je rekel Janez Pavel II. med svojim obiskom Taizéja 1986. Kot kraj preprostosti, tišine in miru je stičišče mladih, ki žejajo po živi vodi, ki jo obljublja Kristus.
Katoliška mladina tudi letos organizira dve romanji v Taizé. Za mlade od 16. do 30. leta je teden preživet v Taizéju možnost, da se po molitvi, pogovorih in srečanjih z vrstniki z vse Evrope, srečajo z Bogom. Letos je pot v Taizé še posebej smiselna, ker je tudi odlična priprava, na novoletno Evrosko srečanje mladih, ki bo letos potekalo v Ljubljani. Kdor se prej še ni srečal z načinom življenja v Taizéju, kogar zanima, kaj je bistvo in poudarek te izkušnje, je lepo povabljen, da se letos odpravi v Taizé.
Vse informacije in povezave do prijavnice lahko najdete na spletni strani Katoliške mladine.
Tilen Čebulj, Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Tomaž, apostol, praznik
2023-07-03
V Katoliški cerkvi 3. julija praznujemo god sv. Tomaža, apostola in mučenca.
Človeku, ki noče verjeti na besedo, ampak se hoče o vsem prepričati na lastne oči, pravimo ‘neverni Tomaž’. Obnaša se namreč kot apostol Tomaž po Jezusovem vstajenju. Evangelist Janez pripoveduje, da se je Gospod po svojem vstajenju prvi večer prikazal svojim učencem, zbranim za zaprtimi vrati hiše, kjer so le nekaj dni poprej skupaj z Jezusom obhajali spominsko večerjo ob judovskem velikonočnem prazniku, ki je bila obenem zadnja večerja Jezusa kot človeka. Tomaža, pravi, ni bilo med njimi. Ko so mu drugi pripovedovali, da je Jezus vstal in se jim prikazal, jim je odvrnil: »Če ne vidim na njegovih rokah znamenja žebljev in ne vtaknem svojega prsta v rane od žebljev, že ne bom veroval.« Čez osem dni je vstali Gospod spet obiskal svoje učence. Tomažu je rekel: »Daj svojo roko in jo položi v mojo stran in ne bodi neveren, temveč veren.« Tedaj je Tomaž izpovedal vero z vklikom: »Moj Gospod in moj Bog!«
Zaradi tega dogodka je Tomaž postal ‘slaven’, vendar pa o njem bolj malo vemo. Preden ga je Jezus poklical v svojo službo, je opravljal ribiški poklic ob Genezareškem jezeru. Prvi trije evangelisti (Matej, Marko in Luka) omenjajo Tomaža le v seznamih dvanajsterih apostolov, več pozornosti pa mu posveti evangelist Janez, ki ga v svoje poročilo o Jezusovem življenju in delovanju vplete štirikrat. Prvič tedaj, ko Tomaž izrazi svojo pripravljenost iti z Jezusom v smrtno nevarnost, ko gre v Betanijo k Lazarju; drugič med Jezusovim poslovilnim govorom pri zadnji večerji, ko Tomaž poslavljajočemu se Jezusu vpade v besedo in pravi, da oni ne vedo, kam gre; najdaljši je tretji odlomek o Tomažu, omenjen na začetku; četrtič in zadnjič pa Janez omenja Tomaža kot enega izmed sedmerih apostolov, ki se jim je vstali Gospod prikazal, ko so na Genezareškem jezeru lovili ribe. Janez trikrat navaja Tomažev vzdevek Dvojček, kar je dejansko le prevod njegovega imena, kajti ime Tomaž izhaja iz aramejske besede ‘toma’ s pomenom ‘dvojček’.
Prakrščansko poročilo ve povedati, da je apostol Tomaž po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha deloval na bližnjem Vzhodu in prišel celo do Indije. Umrl naj bi mučeniške smrti v kraju Mailapur pri Madrasu: prebodli so ga s sulico ali z mečem. Indijska Cerkev se ponaša, da je njen ustanovitelj sveti Tomaž, zato indijske kristjane pogosto imenujejo ‘Tomaževi kristjani’.
God apostola Tomaža so od 6. stoletja dalje obhajali 21. decembra, od leta 1969 pa je 3. julija, kakor je bil že prej v vzhodni Cerkvi v spomin na prenos njegovih kosti iz Indije v mezopotamsko Edeso (leta 232). Svetega Tomaža navadno upodabljajo s sulico, pogosto pa ima v rokah tudi kotno merilo stavbenikov in sicer zaradi neke legende, ki pripoveduje, da je izrisal načrt za prelepo palačo v Indiji. Zaradi te legende častijo svetega Tomaža kot svojega zavetnika arhitekti, zemljemerci, geometri, zidarji, kamnoseki in tesarji.
V naši domovini je temu apostolu posvečenih 34 cerkva (8 župnijskih in 26 podružnic).
Vir: Revija Ognjišče
