Nadškofija Ljubljana

Duhovne vaje SSKK
2023-07-24 - 2023-07-27
Letošnje duhovne vaje za katehistinje in katehiste bodo potekale od 24. do 27. julija 2023 v Marijinem domu na Bledu. Tematika bo posvečena bibličnim likom in iskanju odgovora na vprašanje Kdo sem?. Ob duhovni poglobitvi in srečanju z Božjo besedo bo dovolj časa tudi za medsebojno podelitev izkušenj in druženje. Program bo vodil ddr. Stanko Gerjolj.
Več informacij in prijave: 031/312 110 ali sku@rkc.si.
Prijazno vabljeni!
Slovenski katehetski urad

Romanje zakonskih jubilantov
2023-07-23 10:00 - 17:00 (Europe/Ljubljana)
Starša Device Marije sta zavetnika vseh zakoncev, zato vsako leto na nedeljo pred praznikov svete Ane in svetega Joahima k Mariji Pomagaj na Brezje priromajo zakonci, ki praznujejo zakonski jubilej.
Slovesna sveta maša z blagoslovom zakonskih jubilantov bo v nedeljo, 23. julija, ob 10. uri.
Vljudno vabljeni.
Vir: Marija.si

Krištofova nedelja 2023
2023-07-23
V nedeljo, 23. julija, bomo obhajali Krištofovo nedeljo. Na ta dan bo potekala vozniška akcija MIVA za nakup prepotrebnih vozil za naše misijonarje.
Vsak voznik ali voznica ve, kako dragocen je lahko avto za vsakodnevne opravke. Kaj pomeni prevozno sredstvo v misijonih, kjer je to pogosto edino vozilo daleč naokoli, si lahko le predstavljamo. O tem naj najbolje spregovorijo zahvale misijonarjev, ki jih objavljamo v nadaljevanju. Z različnimi vozili pogosto dobesedno rešujejo življenja.
Z vašimi darovi smo lani podprili 25 projektov v skupni vrednosti 593.760,00 €.
Sadovi akcije MIVA:
S. TEREZE PREKAJ – USMILJENKE, ALBANIJA
Po vaši veliki dobroti je za božič na našem dvorišču veliko darilo. Ne moremo z besedami izraziti vsega, kar občutimo, toda verjemite, da je nekaj, kar se ne da opisati. Hvaležnost, veselje, ljubezen nas obdaja in odseva z obrazov naše skupnosti. Zato v imenu naših sester, naših ubogih in mladih ter tudi v mojem imenu sprejmite velik boglonaj za pomoč pri nakupu avta. Za vas in vaše domače obljubljamo našo skromno molitev in vas vabimo na obisk.
S. ZVONKA MIKEC – ANGOLA
Avtomobil je namenjen skupnosti sester HMP v Cabindi, kjer delujejo že 12 let in trenutno začenjajo z novim poslanstvom, z gradnjo otroškega vrtca na obrobju mesta. Novo vozilo bo zelo pripomoglo pri vsem pastoralnem delu, pri pripravi za vrtec in vsakodnevnih potrebah za delo z otroki, v kuhinji. Skratka Bogu hvala in vsem, ki so sodelovali. Darilo je prispelo ravno pravi čas.
S. AGATA KOCIPER – BRAZILIJA
Dragi darovalci našega novega minibusa za Amazonijo. Skupaj smo uspeli uresničiti sanje, ki so trajale že kar dve leti. Imamo nov minibus, ki ga brez pomoči slovenske MIVE ne bi mogli kupiti. Ta dragoceni minibus nam je prinesel veliko veselja in je iz naših src izvabil iskreno hvaležnost do Boga in do vas, dragi darovalci. Velik, velik bog plačaj vsem darovalcem MIVA Slovenija. Na vozilo smo nalepili kar šest
nalepk MIVA Slovenija, da koder se bodo vrtela kolesa tega novega Master Minibusa in se množili km prevoženih poti, bodo oznanjala široko in verno srce slovenske Cerkve ter še naprej blagoslavljala vaše in naše poti.
GENERALNI EKONOM ŠKOFIJE RUTANA, S. BOGDANA KAVČIČ – BURUNDI
Škofija Rutana pokriva 16 župnij, ki se raztezajo na zelo velikem območju. Avto, ki smo ga lahko kupili tudi z vašo pomočjo, nam je pri vseh dnevnih opravilih v veliko pomoč. Avto je v prvi vrsti namenjen škofiji, a je na voljo tudi vsem duhovnikom škofije Rutana. Le ti pogosto obiskujejo zapornike centralnega zapora, ki so prepuščeni samim sebi, katoliške šole in malo semenišče Mika. Iskreno se vam zahvalim za to dragoceno darilo, ki smo ga prejeli po vaši dobroti.
POLONA DOMINIK, LAIŠKA MISIJONARKA, SKUPNOST SALEZIJANCEV – ETIOPIJA
Ko smo dobili sporočilo, da je naša prošnja za pomoč pri nakupu avtomobila odobrena, so nam vsem dobesedno stopile solze v oči. Zavedamo se namreč, da je situacija v Etiopiji težka ne le za nas, ki tu živimo, ampak tudi za ljudi, ki nam želijo pomagati. Polni vere in zaupanja v Božjo Previdnost smo MIVA Slovenija prosili za pomoč in že po nekaj tednih smo bili blagoslovljeni z avtomobilom. Bog povrni vsem, ki prispevajo v sklad MIVA in vsem, ki so sodelovali pri odločitvi za pomoč naši župniji. Besede so enostavno premalo, da bi izrazili srečo in hvaležnost, ki jo čutimo in vas toplo objemamo v naših srcih, vsakič, ko sedemo v našo novo Toyoto.
JANEZ MESEC IN MISIJONARKE EVANGELIJA – MADAGASKAR
Skupnost sester misijonark Evangelija v Manambondro pošilja zahvalo MIVI Slovenija. Po vaši zaslugi smo dobili dva motorja, ki nam pomagata pri poslanstvu oznanjevanja Evangelija. Večkrat se je že zgodilo, da smo z motorjem v Vangaindrano urgentno zapeljali otroka ali odraslega, ki ga je ugriznil pes in je potreboval nujno injekcijo proti steklini. Ker skrbimo tudi za tuberkulozne bolnike, nam motor pomaga, da hitro pridemo do rezultatov analiz in zdravil. Veliko je poti na razna srečanja in obiske oddaljenih podružnic in šol, ki jih opravimo z novima motorjema. Hvala MIVI za pomoč in naj Bog blagoslavlja vaše delo.
JANEZ MESEC, ŠKOF GAETANO – MADAGASKAR
V imenu naše škofije Farafangana in škofa Kajetana se iskreno zahvaljujem MIVI Slovenija za veliko pomoč pri nakupu novega terenskega vozila Nissan Navara. Ko sta se škof in generalni vikar v lanskem letu začela zanimati za nakup novega vozila in sem jima priskočil na pomoč, saj sem se strinjal, da škof in škofija res potrebujeta tak avto. Škof se je na naših duhovniških konferencah že večkrat javno zahvalil MIVI Slovenija in prosil, da vam zahvalo posredujem. Vedno je tudi poudaril, kar me je presenetilo, da avto ni samo njegov, ampak naš skupni – škofijski. Vsak duhovnik ga lahko uporabi, a vedno le skupaj s šoferjem. Voziti ga sme le uradni škofov šofer. Tako je upanje, da ga bomo imeli še dolgo, ker ne bo šel iz rok v roke.
S. ZORICA BLAGOTINŠEK – SENEGAL
Iskrena hvala vsem darovalcem akcije MIVA. Ob pogledu na avtobus College St. Ursule v mestu Thiès v Senegalu se mi je utrnila misel, da me spominja na Zeleno deželo. Spominja me na barvo Slovenije in spominja na vaše darove, ki so nam omogočili menjavo šolskega avtobusa. Dotrajan avtobus smo sedaj lahko zamenjali z bolj zanesljivim. Tu se bolj obnesejo rabljeni avtobusi starejših Renault znamk, saj se šoferji lažje znajdejo in tudi rezervne dele je mogoče dobiti od starejših znamk. Toplo mi je tudi v srcu ob vašem daru.
QUENTIN COLY, S. POLONA ŠVIGELJ – SENEGAL
Po vaši ugoditvi naše prošnje za financiranje potrebnega vozila za našo župnijo, se danes v svojem imenu in z nepopisnim veseljem mojih župljanov zahvaljujem, da ste sprejeli naš projekt. Zato prihajam s tem pismom, da izrečem vso našo hvaležnost za vašo velikodušnost pri nakupu vozila 4×4 Peugeot. Da bi v župniji Kristusa Kralja mogli odgovoriti na premnoge izzive, nam je res potrebno te vrste vozilo, zlasti v deževnem obdobju, v času velikih voda. Pri svetih mašah vam zagotavljamo našo molitev za vas. In še enkrat sprejmite vse naše izraze vesele zahvale in srčne hvaležnosti.
S. ANICA STARMAN – SLONOKOŠČENA OBALA
Za božič smo dobili avto, ki smo ga blagoslovili še isti dan. Čakamo še nalepke, da bo avto popoln. Hvala vsem dobrotnikom, vesel Božič, ki ga doživljamo vsak dan in Božji blagoslov za vse novo leto želimo sestre iz Gbagbama.
ROBERT ANTHONY – TANZANIJA
Župnija sv. Frančiška Saleškega v Tanzaniji, je bila leta 2010 zaupana misijonarjem sv. Frančiška Saleškega. Ima 6600 katoliških prebivalcev, razporejenih v pet podružnic v radiju 48 km. Avto, ki smo ga prejeli z vašo prijazno podporo, nam je v veliko pomoč, da še naprej bolje služimo Božjemu ljudstvu. Z nakupom avtomobila lahko redno in varno potujemo na podružnice v majhne krščanske skupnosti za darovanje svete maše, za podeljevanje zakramentov in za srečanja raznih skupin, za poučevanje verouka. Po domovih obiskujemo bolnike in jih po potrebi tudi peljemo v bolnico, po vaseh osveščamo mlade glede virusa HIV in drugih novodobnih pasti. Iskreno se zahvaljujemo vsem dobrotnikom Cerkve na Slovenskem, še posebej pa dobrotnikom MIVA Slovenija, da so podprli ta evangelizacijski projekt.
IGOR BARBINI, škof MARTIN KMETEC – TURČIJA
Iz srca se vam skupaj s celotno župnijsko skupnostjo in s. Rosario zahvaljujem za denarno pomoč, ki smo jo prejeli za nakup novega minibusa za našo skupnost in poslanstvo, ki ga opravljamo tukaj v Izmirju v Turčiji. Globoko hvaležni, ne bomo pozabili moliti za vaše plemenito delo v podporo Cerkvi in njenemu poslanstvu.
KARITAS SPES (LVOV IN VINICA) – UKRAJINA
V imenu Karitas Spes Ukrajina se iskreno zahvaljujemo Misijonskemu središču Slovenije in MIVA za hiter odziv in konkretno pomoč pri nakupu dveh transportnih vozil za centra v Vinici in Lvovu. Ti dve regiji sta že od samega začetka sprejeli največje število notranje razseljenih oseb, kar pomeni veliko aktivnosti in sodelovanja v sami regiji. Velika zahvala tudi v imenu delavcev Karitas, ki vsakodnevno uporabljajo prevozna vozila in na ta način dostavljajo pomoč v vasi in oddaljena mesta. Hvala vsem Slovencem, ki ste pomagali pri zbiranju denarnih sredstev in omogočili, da že več kot leto pomagamo ljudem v Ukrajini.
S. VIDA GERKMAN – ALBANIJA
Hvala MIVI Slovenija, da mi je omogočila nakup električnega kolesa, ki mi je res v veliko pomoč. Kako lahko se mi je bilo zapeljati vsakodnevno v sosednjo vas za previjanje ran na nogah in to je bilo še posebno v tolažbo bolniku, da bom zagotovo in poceni prišla. To je bilo tiste mesece po nakupu in tako se kolo še danes vrti meni in drugim v pomoč in veselje. Iz vsega srca hvala vsem, ki darujete in zbirate za nas.
Hvala vsem voznikom in dobrotnikom za dar ob akciji MIVA v preteklem letu. Tudi letos vas prosimo za vašo podporo, da bomo lahko z novimi prevoznimi sredstvi pomagali našim misijonarjem. V hvaležnosti za lastne srečno prevožene poti namenimo svoj dar tudi našim bratom in sestram v misijonih, ki so naše pomoči potrebni.
Vsem želimo blagoslovljeno in varno vožnjo, predvsem pa varstvo sv. Krištofa na vseh poteh vašega življenja!
Podatki za nakazilo:
MISIJONSKO SREDIŠČE SLOVENIJE
Kristanova 1, 1000 Ljubljana
TRR pri NLB: [REDACTED]
BIC: LJBASI2X
REFERENCA: SI00 249500
KODA NAMENA: CHAR
NAMEN: akcija MIVA
Vir: Misijonsko središče

3. svetovni dan starih staršev in ostarelih
2023-07-23
Papež Frančišek je leta 2021 določil, da se vsako leto četrta nedelja v juliju praznuje kot svetovni dan starih staršev in ostarelih. Ta nedelja je blizu praznika Marijinih staršev Joahima in Ane, Jezusovih starih staršev. Letos bo to v nedeljo, 23. julija 2023, pod geslom: »Njegovo usmiljenje traja iz roda v rod« (Lk 1,50).
S tem se zelo očitno navezuje na Svetovni dan mladih, ki se bo začel nekaj dni kasneje v Lizboni in ima za geslo »Marija je vstala in se v naglici odpravila« (Lk 1,39). Ko mlada Marija obišče svojo ostarelo sestrično Elizabeto, v svojem magnifikatu na ves glas oznanja moč zaveze med mladimi in ostarelimi.
Ob svetovnem dnevu starih staršev in ostarelih bo papež Frančišek v baziliki svetega Petra vodil evharistično bogoslužje. Sveti oče vabi župnije, škofije, združenja in cerkvene skupnosti po vsem svetu, naj ta dan obhajajo v svojem pastoralnem okviru.
Mag. Luka Mavrič,
tajnik UD SŠK

Poslanica svetega očeta za 3. svetovni dan starih staršev in ostarelih

Molitev za 3. svetovni dan starih staršev in ostarelih
Devica Marija,
Mati vere in upanja,
zgled za to človeštvo, ki ga je ukleščila brezbrižnost,
naredi me razpoložljivega, kot si ti,
da sprejmem Božjo voljo,
da bi poveličeval in hvalil Njegovo usmiljenje.
Marija, Mati kreposti,
ti, ki poznaš moje srce,
ne dopusti, da bi obupal.
Z zaupanjem izročam svoje življenje v tvoje roke.
Ozdravi moje rane.
Naj me Tvoja nežnost spremlja na moji poti.
Tvoja navzočnost, Mati ljubezni
nam prinaša veselje,
ko vidimo svoje družine združene.
Pomagaj mi prenašati nežnost in ljubezen Boga
vnukom in mladim,
da bi poleg molitve zanje
lahko tudi molil z njimi.
Marija, izprosi zame dar Svetega Duha:
podpiraj mojo šibkost;
vdihni v moje srce tolažbo
da bom lahko med mladimi pustil sledi vere,
pričevanje o lepoti življenja,
spoznanje, da ima življenje svojo mejo,
onkraj katere nas čaka Očetov objem.
Amen.

Pastoralna gradiva za svetovni dan starih staršev in ostarelih
OBISKOVANJE OSTARELIH, KI SO OSAMLJENI
· Da bi sporočilo bližine in tolažbe na ta svetovni dan prišlo do vseh – tudi do tistih, ki so najbolj odmaknjeni – prosímo ljudi, naj v svoji skupnosti obiščejo stare starše in ostarele, ki živijo sami, ter jim prenesejo sporočilo svetega očeta.
· Obisk je oprijemljivo znamenje pomoči Cerkve, s katerim poudarimo, da so starejši – tudi najbolj osamljeni – v središču naših občestev.
· Obisk je osebna izbira, da vstanemo in se v naglici odpravimo k drugim (prim. Lk 1,39), tako kot je to storila Marija, ko je obiskala svojo ostarelo sestrično Elizabeto.
· Obisk je lahko priložnost, da prinesete darilo, na primer rožo, skupaj preberete poslanico in zmolite molitev ob svetovnem dnevu.
· Obisk ostarelega je eden od načinov za pridobitev popolnega odpustka, podeljenega ob tem svetovnem dnevu.
· Sporočilo o svetovnem dnevu lahko razširite tako, da na družbenih omrežjih objavite fotografije obiskov z oznako #ElderlyAndGrandparents.

PRIPRAVLJANJE SVETOVNEGA DNE Z OSTARELIMI
· Starejši so glavna ciljna skupina dejavnosti tega dneva. Sporočilo svetega očeta je namenjeno njim.
· Pomembno je zagotoviti, da se čim več starejših osebno udeleži nedeljskega bogoslužja, ki se bo obhajalo ob tem svetovnem dnevu.
· Po pandemiji je v mnogih okoljih padlo število starejših udeležencev pri nedeljski sveti maši. Svetovni dan je lahko priložnost, da starejšim pomagamo, da znova pridobijo navado osebne udeležbe pri sveti maši.
· Ostarele iz župnije ali cerkvene skupine lahko povabite k skupnemu premišljevanju o papeževi poslanici za svetovni dan. Natisnjeno različico lahko razdelite vsem navzočim.
· Starejše ljudi lahko povabite, da se v molitvi spomnijo mladih, še posebej tistih, ki se bodo udeležili SDM v Lizboni in molijo za uspešen potek tega srečanja.
· Z obiski starejših lahko besedilo poslanice pride tudi do tistih, ki se ne morejo udeležiti srečanj.
· Vsi stari starši in ostareli, ki se bodo udeležili srečanj ob svetovnem dnevu, lahko prejmejo posebno nalogo, da molijo po molitvenih namenih svetega očeta ter po posebnih namenih domačega občestva.

PRIPRAVLJANJE SVETOVNEGA DNE Z MLADIMI
· Nekaj tednov pred svetovnim dnevom lahko skličete mlade iz svoje skupnosti, da jim vse pojasnite in poskrbite, da bodo z obiski dosegli čim več ostarelih.
· Mlade, ki se bodo udeležili SDM v Lizboni – ali bodo SDM praznovali v kakšni drugi obliki – lahko povabite, da pred odhodom obiščejo kakšno osamljeno starejšo osebo.
· Mladi lahko organizirajo kampanje na družabnih omrežjih za širjenje informacij o svetovnem dnevu z uporabo oznake #ElderlyAndGrandparents.

POPOLNI ODPUSTEK
· Apostolska penitencierija je objavila odlok o popolnem odpustku ob svetovnem dnevu starih staršev in ostarelih.
· Ostareli lahko prejmejo odpustek z udeležbo pri eni od maš, ki se bodo praznovale ob tem svetovnem dnevu.
· Glede na to, da nekateri starejši zaradi zdravstvenih razlogov ne morejo osebno obiskovati maš, se odpustek podeli tudi tistim, ki se bodo maše udeležili preko televizije, radia ali interneta.
· Odpustek se podeli tudi vsem, ki ob tem svetovnem dnevu opravijo kakšno ‘delo usmiljenja’ in obiščejo ostarelo osebo.

PREDLOGI ZA BOGOSLUŽJE
· Ena od svetih maš v nedeljo, ko praznujemo svetovni dan starih staršev in starejših naj bo posvečena praznovanju tega svetovnega dne s starimi starši in starejših v župniji ali skupnosti.
· Da bi spodbudili prisotnost ostarelih pri maši, se lahko v organizacijo prevoza za tiste, ki tja ne morejo priti sami vključijo drugi člani občestva.
· Med praznovanjem lahko mladi iz župnije ali skupnosti predstavijo sporočilo svetega očeta starim staršem in starejšim.
· Na svetovni dan starih staršev in starejših ter v dneh neposredno pred in po tem dnevu, lahko v bolnišnicah in domovih za ostarele organizirate bogoslužna praznovanja tega svetovnega dne. Kjer je to mogoče in v skladu z zdravstvenimi predpisi, naj se vključijo člani župnije, da bodo maše lahko primerno oblikovane.
· Nabirka od maš za ta svetovni dan je lahko namenjena podpori projektom za pomoč revnim ostarelim v skupnosti.

PREDLOGI ZA PROŠNJE VERNIKOV IN ZA SPOMIN NA VSE OSTARELE, KI SO UMRLI V PANDEMIJI
· Za ostarele, da bi znali biti pričevalci Gospodove milosti, ki se razteza iz roda v rod. Molimo.
· Za mlade, da se bodo »hitro« odpravili na pot srečanja s starejšimi in jim tako pokazali Gospodovo nežnost. Naj svet napolni prekipevajoča radost novega objema med mladimi in starimi. Molimo.
· Za stare starše, da bi znali modro spremljati svoje družine in prenašati zaklad vere svojim vnukom in mlajšim generacijam. Molimo.
· Da nobena starejša oseba ne bi bila več zavržena ali zapuščena, da bi osamljeni prejeli tolažbo in bolni ozdravljenje. Da bi Cerkev znala pokazati bližino in usmiljenje do najšibkejših ostarelih. Molimo.
· Da bi Cerke, kjerkoli danes obhaja ta svetovni dan, vedno bolj kazala dobrodošlico do starih staršev in starejših, ter za papeža Frančiška, naj Gospod blagoslovi in ohranja njegovo službo. Molimo.
· Da bi stari starši znali v ponižnosti in modrosti s čudenjem gledati svoje vnuke, jim prisluhniti in stati ob strani kot »učitelji življenja«. Molimo.

SKLEPNI BLAGOSLOV
Blagoslov dolgega življenja
Bog usmiljenja,
ki si svoje otroke obdaril z dolgim življenjem,
nakloni jim svoj blagoslov;
naj čutijo lepoto in moč tvoje navzočnosti.
Ko gledajo v preteklost,
naj se veselo zahvaljujejo za tvojo milost,
ko gledajo v prihodnost,
naj vztrajajo v upanju, ki ne mine.
Tebi naj bo slava in čast na veke vekov.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Marija Magdalena, praznik
2023-07-22
22. julija v Katoliški cerkvi obhajamo praznik sv. Marije Magdalene, prve priče, ki je videla Vstalega, in prve glasnice, ki je apostolom oznanila vstajenje Gospoda.
Dolgo časa so v pobožnosti in v umetnosti Marijo Magdaleno istili z Marijo iz Betanije, sestro Lazarja in Marte, ter z neimenovano ‘veliko grešnico’, ki je Jezusu v farizejevi hiši med obedom mazilila noge, potem ko jih je oprala s svojimi solzami ter obrisala s svojimi lasmi. Zdaj je dokazano, da gre za tri različne osebe.

God svete Marije Magdalene praznik za vso Cerkev
Vloga ženske v Katoliški Cerkvi v Sloveniji

Svetnici je ime Marija, Magdalena je njen priimek, ki pove, da je bila doma iz Magdale, ribiškega mesteca na zahodnem bregu Genezareškega jezera. Iz dveh pripomb v Lukovem in Markovem evangeliju vemo, da je Jezus iz Marije iz Magdale izgnal sedem hudih duhov. Število sedem v Svetem pismu pomeni veliko število, množico. Ta omemba hoče povedati, da je bila Marija popolnoma v oblasti hudih duhov. V skupini žena, ki so stregle zboru apostolov in njihovemu Učitelju, se Marija Magdalena vedno imenuje na prvem mestu.
Marija Magdalena je ostala Jezusu zvesta vse do konca do smrti na Kalvariji in še do groba. Pod križem je vztrajala z Jezusovo materjo Marijo in z edinim učencem Janezom, ki ni strahopetno pobegnil. Ko je minil praznični dan velike noči, so Marija Magdalena, Marija, mati Jakobova, in Marija Saloma kupile dišav, da bi Jezusovo telo v grobu mazilile. Evangelist Janez pa nam je ohranil čudoviti prizor srečanja Marije Magdalene z vstalim Jezusom. Ko je stoječ ob grobu jokala, [o je Jezus sočutno vprašal: »Žena, kaj jokaš? Koga iščeš?« Magdalena je mislila, da govori z vrtnarjem, zato je prosila, naj ji pokaže, kam je del Jezusovo telo. Ko jo je Jezus poklical po imenu: »Marija!«, pa ga je prepoznala. Trdno je bila prepričana, da je Gospod vstal od mrtvih in to veselo novico je nemudoma sporočila njegovim učencem.
Skozi vsa stoletja cerkvene zgodovine razmišlja pisec slovenskega življenjepisa svete Marije Magdalene, srečujemo žene, ki učencem naznanjajo Jezusovo sporočilo. In tudi v današnjih dneh je na svetu nešteto žena, ki so pripravljene služiti Jezusu in njegovemu vstajenjskemu oznanilu. Marija Magdalena je kakor nalašč njihova svetnica. Grki so jo že zgodaj častili kot “nosilko miru in enakovredno apostolom”.
Umetniki jo upodabljajo s posodico z mazilnim oljem, stoječo pod križem, ali kot spokornico z razpuščenimi lasmi (po zgrešenem enačenju z evangeljsko grešnico) s knjigo, s Križanim, s spokornim bičem v rokah in z mrtvaško glavo pred seboj. (Povzeto po reviji Ognjišče)
Papež Frančišek je v okviru jubileja Usmiljenja določil, da se god sv. Marije Magdalene povzdigne v praznik, da bi izpostavil »pomembnost te ženske, ki je pokazala veliko ljubezen do Kristusa in ki jo je Kristus zelo ljubil«. Kot je zapisano v dekretu, ki ima naslov Apostolorum Apostola in ima datum 3. junij 2016, »se odločitev umešča v sedanji cerkveni kontekst, ki zahteva bolj poglobljen premislek o dostojanstvu ženske, novi evangelizaciji in veliki skrivnosti božjega usmiljenja«. Sveti Janez Pavel II. je veliko pozornosti namenil ne le pomembni vlogi ženske pri Kristusovem poslanstvu in poslanstvu Cerkve, ampak tudi posebni vlogi Marije Magdalene kot »prvi priči, ki je videla Vstalega, in prvi glasnici, ki je apostolom oznanila vstajenje Gospoda«.
Vir: Katoliška Cerkev

Molitvena ura in sv. maša ob 188. obletnici rojstva Božje služabnice Magdalene Gornik
2023-07-19 16:00 - 19:00
Na Gori nad Sodražico bo v sredo, 19. julija, ob 188. obletnici rojstva Božje služabnice Magdalene Gornik, ob 16. uri molitvena ura, ob 17. uri pa slovesna sveta maša, ki jo bo daroval ljubljanski nadškof msgr. Stanislav Zore OFM.

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2023-07-14 18:30
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Od marca 2023 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
14. julij:
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Termini svete maše in blagoslova bodo sledili:
14. julij, 11. avgust, 8. september, 13. oktober (molitev ob 18.30, sveta maša ob 19.00)
10. november, 8. december (molitev ob 17.30, sveta maša ob 18.00)
Vir: Marija.si

Duhovne vaje v tišini za študent(k)e: Upočasnimo korak in prisluhnimo Bogu
2023-07-11 - 2023-07-16
Ignacijev dom duhovnosti v Ljubljani vabi na duhovne vaje v tišini za študent(k)e z naslovom Upočasnimo korak in prisluhnimo Bogu.
Duhovne vaje so čas za srečanje z Bogom in z vsem, kar je zares pomembno v tvojem življenju. Življenje ti je zaupano, kaj boš z njim storil/-a? Kaj ima Bog pri tem?
Termin:

11.-16. julij

Duhovne vaje vodi p. Milan Bizant DJ.
Več informacij in prijava
Na spletni strani Ignacijevega doma najdete tudi druge zanimive programe, med katerimi lahko poiščete tistega, ki vam ustreza.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Benedikt, zavetnik Evrope, praznik
2023-07-11
Sv. Benedikt (ok. 480–547) je znan kot oče zahodnega meništva. Na Monte Cassinu pri Neaplju je ustanovil znamenit samostan in v njem napisal pravilo za samostansko življenje. Njegovi redovni sinovi – benediktinci so po preseljevanju narodov položili temelje evropske kulture, zato je sv. Benedikt tudi »zavetnik Evrope«. Umrl je 21. marca okoli leta 547. Ponekod so se ga že včasih spominjali 11. julija, kakor je zaradi postnega časa njegov god v novem koledarju.
Vir: Hozana.si

Osemdnevne duhovne vaje v tišini: Oče, reci mi besedo, da se rešim
2023-07-08 - 2023-07-16
Datum: 8. 7. (zvečer)–16. 7. 2023 (zaključek s kosilom)
Kraj: Ignacijev dom duhovnosti, Ulica stare pravde 11, 1000 Ljubljana
Vodi: p. Janez Poljanšek DJ (janez.poljansek@rkc.si)
Prijave na spletni strani: https://ignacijevdom.si/
Ignacijanske duhovne vaje z glavnim poudarkom na molitvi ob Božji besedi bodo tokrat spremljali misli in duhovni napotki iz krščanske dediščine, od puščavnikov do sodobnih bogoiskateljev. Udeleženci imajo možnost osebnega duhovnega spremljanja.
Povabljeni redovniki, redovnice in drugi.
P. Milan Bizant DJ

Obletnica posvetitve bazilike v Stični
2023-07-08
Cistercijanski samostan v Stični 8. julija praznuje obletnico posvetitve cerkve Žalostne Matere Božje (posvečena leta 1156) in je bila leta 1936 razglašena za baziliko.
Bazilika danes služi tudi kot župnijska cerkev, kot Marijin romarski kraj pa je bila 1936 razglašena za baziliko. Je ena izmed največjih cerkva v Sloveniji, po nekaterih virih pa naj bi bila tudi najdaljša.
Cerkev je 8. julija 1156 posvetil oglejski patriarh Pelegrin I. Kot vse cistercijanske cerkve je tudi ta dobila posvetitev Materi Božji. Raziskave so pokazale, da je bila že takratnja cerkev sezidana kot troladijska slopna bazilika s prečno ladjo in dvema dolgima stranskima kapelama.
Cistercijanski samostan ali opatija Stična je najstarejši samostan na slovenskem ozemlju. Cistercijani smo pripadniki reformiranega benediktinskega življenja. Reformo so v Franciji začeli in izpeljali sv. Robert, sv. Alberik in sv. Štefan Harding, ki veljajo za ustanovitelje reda. Ime izahaja po prvi in matični opatiji v kraju Citeaux (beri : sito, latinsko: Cistercium) v Burgundiji v Franciji.
Cistercijanska Opatija Stična je najstarejši samostan na današnjem slovenskem ozemlju in edina opatija, ki še deluje. V sklopu samostana se nahaja Bazilika Žalostne Matere Božje, ki služi tudi kot župnijska cerkev.
Začetki samostana segajo v leto 1132. Samostan je kmalu po ustanovitvi postal pomembno versko, kulturno in gospodarsko središče Kranjske. Bogata samostanska knjižnica je do jožefinskih reform varovala dragocene iluminirane rokopise v latinščini iz 12. in 13. stoletja, ki so nastali v stiškem skriptoriju. V samostanu je leta 1428 nastal za slovensko slovstvo pomemben Stiški rokopis, eden prvih pisnih spomenikov v slovenščini.
Že v 12. stoletju se v Stični omenja samostanska šola, ki pa je verjetno sčasoma sprejemala za izobraževanje tudi dečke od zunaj. Tako se omenja, da je verjetno skladatelj Jakob Gallus iz Ribnice, svojo prvo izobrazbo dobil v Stični. Od 14. stoletja naprej je stiški samostan pošiljal svoje nadarjene menihe za univerzitetni študij verjetno v cistercijanski kolegij pri Dunaju. Od 14. stoletja naprej je namreč cistercijanski red svojim članom dovoljeval stik z gosti in ljudmi iz okolice, kar so redovni statuti sprva prepovedovali. Zaradi tega in tudi zaradi začenjajoče nove miselnosti renesanse je nastal v 15. stoletju Stiški rokopis, ki obsega razen glavnega besedila v latinščini tudi najstarejše zapisano slovensko besedilo: molitev pred pridigo, molitev “Pozdravljena Kraljica”, dva obrazca splošne spovedi in začetek stare velikonočne pesmi.
Patriarh Peregrin je Stični že ob njenem nastanku podelil toliko posesti in dohodkov, da je mogla živeti. Ker so menihi zlasti v prvih stoletjih imeli veliko izdatkov za gradnje in dograjevanje stavb in njihove opreme, posebej še za njeno najimenitnejšo stavbo, veličastno romansko cerkev, jim je ustanovitelj moral povečati dohodke.
Čeprav je bilo življenje in arhitektura Stične zastavljena skromneje kot po mnogih drugih cistercijanskih samostanih po Evropi, se je vendar sčasoma Stična toliko opomogla, da je mogla v neki meri slediti ostalim. Vseskozi so skušali skrbeti, da so bili samostanski prostori , kjer se je odvijalo skupno življenje menihov, lepo urejeni, in še posebej rezidenca opata – prelatura, ki je bila namenjena sprejemanju in stanovanju gostov in nekako predstavljala skupnost pred javnostjo. Križni hodnik v Stični je sčasoma dobil zidano zgodnjegotsko obliko s skromno poslikavo zaradi samostanskih pravil in zaradi skromnejših razmer v naših krajih. Iz istih razlogov tudi ni dobil izrazitejših figuralnih okrasitev.
Skozi stoletja je samostan spreminjal svojo arhitekturno podobo, tako da danes najdemo sledove romanike, gotike in baroka. Vse do danes pa se je ohranilo najstarejše jedro samostana, ki ga tvorita znameniti križni hodnik in redovna cerkev. V času reform Jožefa II. leta 1784 je bil samostan razpuščen. Ponovno so ga obudili cistercijani šele leta 1898. Od takrat dalje samostan ponovno nemoteno deluje.
Samostan ter cerkev sta danes zavarovana kot nepremična spomenika državnega pomena, sam samostan pa predstavlja pomembno versko in kulturno središče.
Več na: www.sticna.eu
Vir: Katoliška Cerkev

Ciril in Metod, sozavetnika Evrope, slovesni praznik
2023-07-05
V Katoliški cerkvi 5. julija obhajamo slovesni praznik sv. bratov Cirila in Metoda, slovanskih apostolov in sozavetnikov Evrope. Imenujemo ju tudi apostola Slovanov zaradi pomembnega misijonskega dela med slovanskimi ljudstvi.
Ciril in Metod sta bila misijonarja grškega rodu, ki sta pri oznanjevanju in širjenju krščanske vere uporabljala glagolico. Ciril se je rodil okrog l. 826 ali 827, Metod pa okrog l. 812 ali 815 v Solunu. Pri krstu so ju poimenovali Konstantin in Mihael, vendar sta ob vstopu v samostan imeni spremenila. Najprej sta delovala kot knjižničar in učitelj filozofije. Mladost sta preživela v okolici Soluna, cesar pa ju je okrog l. 860 poslal misijonarit na polotok Krim.
Moravski knez Rastislav ju je okrog l. 860 povabil med slovanske narode, kjer sta delovala na tedanjem velikomoravskem ozemlju, ki je zajemalo današnjo vzhodno Slovenijo, vzhodno Hrvaško, Madžarsko, Češko, Slovaško, južno Poljsko, jugovzhodno Nemčijo in zahodno Ukrajino ter širila krščansko oznanilo v slovanskem jeziku. Po treh letih na Moravskem sta odšla v Panonijo in od tam preko Benetk v Rim. Pri papežu Hadrijanu II. (867–872) sta dobila dovoljenje za opravljanje bogoslužja v slovanskem jeziku.
Ciril je v Rimu zbolel in umrl, papež Hadrijan II. pa je Metoda poslal h knezu Koclju v Panonijo. Na tem ozemlju je prišel v spor z nemškimi duhovniki in bil obtožen krivoverstva. Po izpustitvi mu je papež Janez VIII. (872–882) ponovno dovolil uporabo slovanskega jezika za bogoslužno rabo.
Njun godovni dan v Katoliški Cerkvi obhajamo 5. julija, v neslovanskih deželah pa 14. februarja. Pravoslavna Cerkev njun god obhaja 11. maja, 24. maja pa godujeta po julijanskem koledarju. Sveti papež Janez Pavel II. (1978–2005) ju je leta 1980 imenoval za sozavetnika Evrope. V ljubljanski nadškofiji sta glavna zavetnika, v mariborski nadškofiji pa druga zavetnika nadškofije. V murskosoboški škofij je sv. Metod glavni zavetnik škofije, njun god pa v Katoliški cerkvi v Sloveniji obhajamo kot slovesni praznik.
Praznik apostolov Slovanov je priložnost za ovrednotenje in zavedanje njunega pomena na področju evropske kulturne, zgodovinske in jezikovne dediščine, ki je povezana tudi z našo deželo.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Tomaž, apostol, praznik
2023-07-03
V Katoliški cerkvi 3. julija praznujemo god sv. Tomaža, apostola in mučenca.
Človeku, ki noče verjeti na besedo, ampak se hoče o vsem prepričati na lastne oči, pravimo ‘neverni Tomaž’. Obnaša se namreč kot apostol Tomaž po Jezusovem vstajenju. Evangelist Janez pripoveduje, da se je Gospod po svojem vstajenju prvi večer prikazal svojim učencem, zbranim za zaprtimi vrati hiše, kjer so le nekaj dni poprej skupaj z Jezusom obhajali spominsko večerjo ob judovskem velikonočnem prazniku, ki je bila obenem zadnja večerja Jezusa kot človeka. Tomaža, pravi, ni bilo med njimi. Ko so mu drugi pripovedovali, da je Jezus vstal in se jim prikazal, jim je odvrnil: »Če ne vidim na njegovih rokah znamenja žebljev in ne vtaknem svojega prsta v rane od žebljev, že ne bom veroval.« Čez osem dni je vstali Gospod spet obiskal svoje učence. Tomažu je rekel: »Daj svojo roko in jo položi v mojo stran in ne bodi neveren, temveč veren.« Tedaj je Tomaž izpovedal vero z vklikom: »Moj Gospod in moj Bog!«
Zaradi tega dogodka je Tomaž postal ‘slaven’, vendar pa o njem bolj malo vemo. Preden ga je Jezus poklical v svojo službo, je opravljal ribiški poklic ob Genezareškem jezeru. Prvi trije evangelisti (Matej, Marko in Luka) omenjajo Tomaža le v seznamih dvanajsterih apostolov, več pozornosti pa mu posveti evangelist Janez, ki ga v svoje poročilo o Jezusovem življenju in delovanju vplete štirikrat. Prvič tedaj, ko Tomaž izrazi svojo pripravljenost iti z Jezusom v smrtno nevarnost, ko gre v Betanijo k Lazarju; drugič med Jezusovim poslovilnim govorom pri zadnji večerji, ko Tomaž poslavljajočemu se Jezusu vpade v besedo in pravi, da oni ne vedo, kam gre; najdaljši je tretji odlomek o Tomažu, omenjen na začetku; četrtič in zadnjič pa Janez omenja Tomaža kot enega izmed sedmerih apostolov, ki se jim je vstali Gospod prikazal, ko so na Genezareškem jezeru lovili ribe. Janez trikrat navaja Tomažev vzdevek Dvojček, kar je dejansko le prevod njegovega imena, kajti ime Tomaž izhaja iz aramejske besede ‘toma’ s pomenom ‘dvojček’.
Prakrščansko poročilo ve povedati, da je apostol Tomaž po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha deloval na bližnjem Vzhodu in prišel celo do Indije. Umrl naj bi mučeniške smrti v kraju Mailapur pri Madrasu: prebodli so ga s sulico ali z mečem. Indijska Cerkev se ponaša, da je njen ustanovitelj sveti Tomaž, zato indijske kristjane pogosto imenujejo ‘Tomaževi kristjani’.
God apostola Tomaža so od 6. stoletja dalje obhajali 21. decembra, od leta 1969 pa je 3. julija, kakor je bil že prej v vzhodni Cerkvi v spomin na prenos njegovih kosti iz Indije v mezopotamsko Edeso (leta 232). Svetega Tomaža navadno upodabljajo s sulico, pogosto pa ima v rokah tudi kotno merilo stavbenikov in sicer zaradi neke legende, ki pripoveduje, da je izrisal načrt za prelepo palačo v Indiji. Zaradi te legende častijo svetega Tomaža kot svojega zavetnika arhitekti, zemljemerci, geometri, zidarji, kamnoseki in tesarji.
V naši domovini je temu apostolu posvečenih 34 cerkva (8 župnijskih in 26 podružnic).
Vir: Revija Ognjišče

Poletni teden v Taizéju 2023 - 1. termin (julij)
2023-07-02 - 2023-07-09
Katoliška mladina tudi letos organizira dve romanji v Taizé. Prvo bo potekalo od 2. do 9. julija 2023 in drugo od 20. do 27. avgusta 2023.
“V Taizé se napotimo tako, kot se napotimo k izviru vode. Popotnik se tu ustavi, odžeja in odpravi naprej,” je rekel Janez Pavel II. med svojim obiskom Taizéja 1986. Kot kraj preprostosti, tišine in miru je stičišče mladih, ki žejajo po živi vodi, ki jo obljublja Kristus.
Katoliška mladina tudi letos organizira dve romanji v Taizé. Za mlade od 16. do 30. leta je teden preživet v Taizéju možnost, da se po molitvi, pogovorih in srečanjih z vrstniki z vse Evrope, srečajo z Bogom. Letos je pot v Taizé še posebej smiselna, ker je tudi odlična priprava, na novoletno Evrosko srečanje mladih, ki bo letos potekalo v Ljubljani. Kdor se prej še ni srečal z načinom življenja v Taizéju, kogar zanima, kaj je bistvo in poudarek te izkušnje, je lepo povabljen, da se letos odpravi v Taizé.
Vse informacije in povezave do prijavnice lahko najdete na spletni strani Katoliške mladine.
Tilen Čebulj, Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Nedelja Slovencev po svetu
2023-07-02
V nedeljo, 2. julija 2023, bomo praznovali tradicionalno Nedeljo Slovencev po svetu.
Sveto mašo bo 2. julija ob 17.00 v Zavodu sv. Stanislava daroval ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik skupaj z izseljenskimi duhovniki.
Že vrsto let prvo nedeljo v juliju posvečamo Slovencem po svetu, ki živijo zunaj meja Slovenije. Ocene o številu teh rojakov se vrtijo okrog pol milijona. Zelo velika številka, če nas doma živi približno dva milijona, a vendar tako neizrazito občutena v našem vsakdanu. Mnoge meje so odpravljene, komunikacijske in potovalne možnosti pa zadnja leta postajajo neverjetno dostopne. Tako imamo vse več priložnosti, da z ne prevelikim trudom vzpostavljamo enoten slovenski prostor, ki ni več usodno odvisen od kraja bivanja.
Ob Nedelji Slovencev po svetu želimo Slovence v domovini spodbuditi k razmisleku o številnih rojakih, ki živijo po svetu ter hkrati okrepiti tudi slovensko zavest v slovenskih skupnostih po svetu.
Niz prireditev v okviru programa Dobrodošli doma 2023! se bo odvijalo od četrtka, 29. junija do nedelje, 2. julija v Ljubljani in v Vipavi. Program je predstavljen na tej povezavi.
Dodatne informacije dobite na spletni strani Rafaelove družbe.
Vir: Katoliška Cerkev

Taizéjske molitve
2023-06-29 20:00
Pri taizéjskih molitvah se prepletajo Božja beseda, taizéjski spevi in tišina. Udeležiš se jih lahko na različnih krajih po Sloveniji.
Spodaj si lahko ogledaš termine in lokacije taizejskih molitev.
Taizéjske molitve v Ljubljani:

29. junij, Cerkev sv. Florjana (Gornji trg)

Mašniško posvečenje
2023-06-29 09:00 - 17:00
Na praznik sv. Petra in Pavla, 29. junija, bo ob 9. uri, ljubljanski nadškof msgr. Stanisla Zore OFM v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja v mašnike posvetil diakone, ki so se pripravljali na prejem zakramenta mašniškega posvečenja.

Slovesni praznik apostolov sv. Petra in Pavla
2023-06-29 08:00 - 17:00
V Katoliški cerkvi 29. junija praznujemo slovesni praznik apostolov sv. Petra in Pavla.
Peter je bil ribič iz Betsajde ob Genezareškem jezeru. Jezus ga je poklical, da bi bil ribič ljudi in da bi kasneje kot pastir tudi vodil Cerkev kot Božje ljudstvo. Po svetopisemskem izročilu mu je Jezus po tem, ko ga je poklical za učenca, spremenil ime v Peter: »Ti si Peter in na tej skali bom sezidal svojo Cerkev in vrata podzemlja je ne bodo premagala. Dal ti bom ključe nebeškega kraljestva; in kar koli boš zavezal na zemlji, bo zavezano v nebesih; in kar koli boš razvezal na zemlji, bo razvezano v nebesih« (Mt 16,18–20). Zelo pomembna izkušnja v Petrovem življenju je bila ta, da je Jezusa, po tem, ko je bil le-ta prijet, kljub temu, da se je ob njem vzgajal in učil približno tri leta, trikrat zatajil. Po Jezusovem vnebohodu Peter nastopa kot voditelj apostolov in mlade Cerkve. Nekaj časa je bil škof v Antiohiji, okoli leta 42 pa je odšel v Rim. Od tam je vernikom v Mali Aziji poslal dve pismi (1 Pt in 2 Pt), življenjsko pot pa je sklenil z mučeništvom.
Po zgodovinskih virih naj bi apostol Peter vladal do leta 67 po Kr. Več zgodnjekrščanskih spisov potrjuje, da je Peter umrl nasilne smrti v Rimu v času vladanja cesarja Nerona. Na kraju njegovega mučeništva je dal cesar Konstantin leta 350 postaviti veliko baziliko. Sedanja bazilika sv. Petra v Vatikanu je bila postavljena v letih med 1506 in 1526. Pod njenim glavnim oltarjem je gob apostola Petra, čigar nasledniki so papeži oz. rimski škofje.
Apostol Pavel se je rodil okrog leta 10 po Kr. v Tarzu, v glavnem mestu takratne rimske province Kilikije. Po rodu je bil Jud, po očetu pa je podedoval rimsko državljanstvo. Bil je farizej in poznavalec judovstva, ki je do spreobrnjenja na poti v Damask preganjal kristjane. Apostol Pavel je ob rojstvu dobil ime Savel, po spreobrnjenju pa se je dal krstiti in ime spremenil v Pavel.
O delovanju apostola Pavla poroča evangelist Luka v Apostolski delih. Obhodil je velik del takratne rimske države in ustanavljal cerkvene občine ter jih spodbujal s pismi. Danes poznamo štirinajst ohranjenih Pavlovih pisem, ki so po vsebini in obsegu za štirimi evangeliji najpomembnejši del Svetega pisma Nove zaveze. Podobno kot apostol Peter je tudi on umrl mučeniške smrti za časa cesarja Nerona okrog leta 67.
Praznika obeh apostolov je Cerkev obhajala že v 4. stoletju. Najstarejši rimski koledar Furija Dionizija Filokala iz leta 354 navaja 29. junij kot praznik apostolov Petra in Pavla. Na predvečer ali na praznik apostolov Petra in Pavla slovenski škofje diakone posvečujejo v duhovnike.
Vir: Katoliška Cerkev

Blagoslov narodnih noš
2023-06-25 10:00 - 17:00
Na praznik, Dan državnosti, bo pri Mariji Pomagaj prvič potekala slovesnost, s katero želimo opozoriti na bogato slovensko dediščino. Med sveto mašo ob 10. uri bo cistercijanski opat Maksimilijan File blagoslovil narodne noše.
25. junija Slovenija praznuje Dan državnosti. Ob tej priložnosti k Mariji Pomagaj vabimo narodne noše. Sveto mašo bo ob 10. uri na trgu pred baziliko Marije Pomagaj daroval cistercijanski opat dr. Maksimilijan File. Med mašo bo opat blagoslovil narodne noše.
Vljudno vabljeni, da skupaj počastimo praznik države Slovenije.
Vir: Marija.si

55. romanje bolnikov, invalidov in ostarelih na Brezje
2023-06-24 10:00 - 17:00
55. romanje bolnikov, invalidov in ostarelih na Brezje bo v soboto, 24. junija 2023. Pred sveto mašo, ki bo ob 10. uri, bo potekala skupna molitev rožnega venca in priložnost za spoved.
Romanje bo vodil dr. Andrej Saje, novomeški škof in predsednik Slovenske škofovske konference.

Slovesni praznik rojstva Janeza Krstnika
2023-06-24
V Katoliški cerkvi 24. junija praznujemo slovesni praznik rojstva Janeza Krstnika.
V koledarju cerkvenega leta se slovesno spominjamo rojstva dveh oseb, ki sta najpomembnejši v zgodovini odrešenja: učlovečenega Božjega Sina Jezusa Kristusa (na božič, 25. decembra) in njegove deviške matere Marije (8. septembra). Edini svetnik, čigar rojstvo Cerkev proslavlja s posebnim praznikom, je Janez Krstnik, Jezusov predhodnik. Njegova vloga je posebej pomembna ob prehodu iz Stare v Novo zavezo, saj Janez Krstnik velja za angela glasnika pred Mesijo.
Evangelist Luka (prim. Lk 1,5–25) poroča, kako je Bog po angelu očetu Zahariju naznanil Janezovo rojstvo, podobno kot kasneje Mariji iz Nazareta učlovečenje Jezusa, Božjega Sina. V obeh primerih je Božji poslanec določil tudi ime otroka, s katerim je naznačeno njegovo rojstvo. Ime Janez se po hebrejsko glasi Johanan in pomeni Bog je milostljiv. Janezu pravimo Krstnik zato, ker je oznanjal krst spokornosti in je tiste, ki so se s pokoro hoteli pripraviti na Odrešenikov prihod, krščeval v reki Jordan; predvsem pa je dobil vzdevek Krstnik zato, ker je krstil Jezusa (prim. Mt 3,13–17; Mr 1,9–11 in Lk 3,21–22) ter ga pri tem razglasil za obljubljenega Mesija.

Besedilo je povzeto po knjigi Svetnik za vsak dan msgr. Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

Romanje mladih na Brezje
2023-06-23 21:00 - 2023-06-24 10:00
Katoliška mladina ob koncu šolskega in študijskega leta organizira tradicionalno romanje na Brezje, ki bo potekal v noči s 23. na 24. junija 2023.
Lepo vabljeni na tradicionalno romanje na Brezje ob koncu šolskega leta, ki je namenjeno dijakom, študentom ter mladim v poklicih. Skupaj bomo poromali k Mariji Pomagaj in se ji zahvalili za preteklo uspešno leto. Začeli bomo pred Zavodom sv. Stanislava ob 21.00. Romanju se lahko pridružite tudi po poti. V soboto, 24. junija, bomo ob 7.00 pred Baziliko Marije Pomagaj obhajali sv. mašo. Romanje je polno mladostne energije, pogovorov, molitve, hvaležnosti, ne manjka pa tudi kakšnega žulja. Več informacij in prijavo za avtobusni prevoz iz Brezij do Ljubljane najdete na spletni strani.
Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Sveta maša za domovino
2023-06-21 18:30
Pred dnevom državnosti bo v ljubljanski stolnici darovana sv. maša za domovino, 21. junija, ob 18.30.

Vovkovi dnevi: sklepna slovesna sveta maša
2023-06-18 17:00
Nedelja, 18. junij, ob 17.00, župnijska cerkev Žalostne Matere Božje na Breznici: Sklepna slovesna sveta maša, ki jo bo vodil ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik, sodeluje moški oktet Deseti brat.

Diakonsko posvečenje stalnih diakonov
2023-06-18 16:00 - 17:00
V ljubljanski stolnici bodo 18. junija 2023 ob 16.00 prejeli diakonsko posvečenje naslednji pripravniki na stalni diakonat: Tomaž Kogovšek iz župnije Zagorje ob Savi, Dušan Mihelčič iz župnije Dolnji Logatec, Branko Nimac iz župnije Čemšenik ter Janez Rožman iz župnije Predoslje.
Diakonat je prva stopnja svetega reda. Običajno diakonsko posvečenje prejmejo kandidati za duhovništvo, Cerkev pa je po drugem vatikanskem cerkvenem zboru (1962–1965) kot samostojno službo, ki jo lahko prejmejo samski ali že poročeni možje, ponovno vzpostavila tudi stalni diakonat. Diakonska služba je predvsem služba služenja. Diakoni lahko berejo in oznanjajo Božjo besedo, prisostvujejo pri sklenitvi zakramenta sv. zakona, delijo blagoslove ter vodijo krščanski pogreb.
Vir: Katoliška Cerkev

Koncert Stična benda v Ljubljani
2023-06-16 20:00
Letošnji 42. festival Stične mladih bo potekal v soboto, 16. septembra, v cistercijanskem samostanu Stična na Dolenjskem. Geslo Stične mladih 2023 je ‘Kdo praviš, da sem?’ V pripravi na letošnji festival bomo v naslednjih tednih organizirali tri koncerte Stična benda, na katerih bodo mladi lahko v predprodaji kupili vstopnice in izdelke Stične mladih. Vstop na koncerte je prost, koncert pa je namenjen vsem, še posebej mladim.
Koncerti bodo:

16. junija ob 20.00 v Ljubljani (forum Zavoda sv. Stanislava).

Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Srce Jezusovo, slovesni praznik
2023-06-16
Osem dni po prazniku svetega Rešnjega telesa in Rešnje krvi obhaja Cerkev slovesni praznik Srca Jezusovega. Letos je to 16. junija.
Praznik skuša prodreti v globino in notranje jedro Kristusove skrivnosti, v jedro, iz katerega pritekajo vsa velika dela v naše odrešenje, posebno še Kristusova daritev na križu. In to je tista ljubezen, ki je bila od vekov skrita v brezdanjih globinah troedinega Boga, ki pa si je prevzela našo človeško naravo in nas v Kristusu začela ljubiti tudi s človeškim srcem ter dosegla svoj vrhunec v kalvarijski daritvi, ko so iz prebodene Kristusove strani začele teči reke žive vode, ki odslej nikdar več ne bodo usahnile.
Zgodovina češčenja Jezusovega Srca se začenja z apostolom Janezom, ki se je naslonil na Jezusove prsi (prim. Jn 13, 15; 21, 20) in apostola Pavla, ki je svoje vernike imel rad v Ljubezni Jezusa Kristusa (prim. Flp 1, 8). Češčenje Jezusovega Srca so širili srednjeveški mistiki, posebno sveti Bernard, sveti Bonavetura in sveti Bernardin; v tem času so nastale priljubljene pesmi, litanije in podobe Jezusovega Srca. V 14. stoletju je ta pobožnost nekoliko pojenjala. Spet pa se je poživila v 16. in 17. stoletju, za kar ima velike zasluge Janez Eudes, ki ga je papež Pij X. Imenoval začetnika, učitelja in apostola liturgičnega češčenja Srca Jezusovega, ker je leta 1670 napisal besedilo za molitveno bogoslužje (brevir) in za mašo v čast Srcu Jezusovemu.
Papež Leon XIII. je leta 1899 v okrožnici Annum sanctum (Sveto leto) orisal smisel češčenja Srca Jezusovega in vsebino praznika. V okrožnici je tudi napovedal, da bo za začetek 20. stoletja ves svet posvetil Srcu Jezusovemu. Odobril je tudi litanije Srca Jezusovega.
Ob stoletnici, odkar je bil praznik Srca Jezusovega razširjen na vso katoliško Cerkev, je Pij XII. leta 1956 izdal okrožnico Zajemali boste (Haurietis aquas), kjer je podal vsestransko in globoko teologijo Srca Jezusovega.
Pavel VI. je leta 1965 napisal okrožnico Nedoumljivo bogastvo Kristusovo. V njej je znova naglasil pomembnost Srca Jezusovega. V duhu drugega vatikanskega koncila je močno poudaril zvezo, ki jo ima to češčenje z evharistijo posebej z njenim daritvenim značajem, se pravi z mašo in obhajilom kot daritvenim obredom.
Češčenje Srca Jezusovega se nanaša na tisto, kar je pri Kristusu in sploh pri skrivnosti odrešenja najglobljega, kar zajema iz globin njegove Božje – človeške ljubezni. Častiti Srce Jezusovo torej pomeni častiti Jezusovo osebo s posebnega vidika njegove odrešenjske ljubezni Zato je jasno, da ta pobožnost nikakor ne nasprotuje drugim zdravim pobožnostim, ki jih Cerkev priporoča, temveč jih krepi, poglablja in prešinja.

Besedilo je povzeto s spletne strani stolne župnije Novo mesto.
Vir: Katoliška Cerkev

Romanje slepih in slabovidnih Slovenije
2023-06-13 - 2023-06-14
Po nekajletnem premoru bo letos znova organizirano romanje za slepe in slabovidne ter njihove prijatelje. Potekalo bo v torek, 13. in sredo, 14. junija 2023.
Prvi cilj bo svetišče Trsatske Matere Božje s frančiškanskim samostanom blizu Reke, ki je najstarejše Marijino svetišče na Hrvaškem. Nato bodo poromali k svetemu Blažu, zavetniku zoper bolezni grla in vratu, ki mu je posvečena cerkev v Vodnjanu, ki je tudi prava zakladnica svetih relikvij in številnih sakralnih predmetov. Drugi dan bodo spoznali mlado mučenko zgodnjega krščanstva, sveto Foško, zavetnico bolehnih. V Poreču pa bodo obiskali Eufrazijevo baziliko, ki je biser bizantinske sakralne umetnosti in arhitekture ter romanje sklenili v stolnici Marijinega Vnebovzetja.
Informacije in prijave: Albina Krek, tel.: 041 48 15 47.
Vir: Katoliška Cerkev

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2023-06-09 18:30
V baziliki Marije Pomagaj vsak drugi petek v mesecu zvečer poteka molitev, sveta maša ter blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića.
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Od marca 2023 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
9. junij:
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Termini svete maše in blagoslova bodo sledili:
9. junij, 14. julij, 11. avgust, 8. september, 13. oktober (molitev ob 18.30, sveta maša ob 19.00)
10. november, 8. december (molitev ob 17.30, sveta maša ob 18.00)

Praznik svetega Rešnjega telesa in krvi
2023-06-08
Praznik sv. Rešnjega telesa in krvi bomo v Katoliški cerkvi praznovali v četrtek, 8. junija 2023.
Na ta dan obhajamo Jezusovo navzočnost v zakramentu sv. Rešnjega telesa in krvi – evharistije, ki je središče krščanske vere in zakramentalnega življenja vernih. Na praznik so ponekod v navadi različne oblike procesij, s čimer verniki tudi navzven pokažejo svojo vero. Praznik je zapovedan, zato se katoličani ta dan udeležijo bogoslužja.

Praznik nima stalnega datuma, saj je določen glede na praznik velike noči in ga obhajamo v četrtek drugi teden po prazniku binkoštih.

Izraz evharistija prihaja iz grškega glagola eucharistein, ki pomeni zahvaljevati se. Evharistija je primarni zakrament predvsem zato, ker je pri drugih zakramentih prisotno deleženje pri neki Kristusovi kreposti, pri evharistiji pa je vsebovan Kristus sam, učlovečena Beseda, glavni avtor zakramentov. Sama v sebi je evharistija najprej zakrament Božje ljubezni do ljudi, kot jo označuje tridentinski koncil. Nato je zakrament edinosti Cerkve, saj se z evharistijo izrazi in hkrati uresničuje edinost Božjega ljudstva. Z drugim vatikanskim koncilom bi lahko sintetizirali, da je Kristus pri zadnji večerji zaupal svoji Cerkvi “spomin svoje smrti in svojega vstajenja: zakrament dobrotljivosti, znamenje edinosti, vez ljubezni, velikonočno gostijo, v kateri se prejema Kristus, duša napolnjuje z milostjo in nam daje poroštvo prihodnje slave” (B 47).
Vidiki zakramenta evharistije
Za zakrament evharistije so se v zgodovini Cerkve izoblikovali različni vidiki in različna imena. Jezus je pri zadnji večerji z učenci, pri kateri je kruh spremenil v svoje telo ter vino v svojo kri, postavil zakrament evharistije,[1] njegovo obhajanje pa je od začetkov krščanstva razpoznavno znamenje kristjanov. Postavitve zakramenta evharistije se spominjamo pri vsaki maši, posebej tedaj, ko duhovnik izreka posvetilne besede nad kruhom in vinom.[2] Kristjani verujemo, da kruh po prebistvenju (transsubstanciaciji) postane Jezusovo telo, vino pa Jezusova kri.
Posvečene hostije se hranijo v ciborijih, eno hostijo pa v običajno umetniško izdelani monštranci.[3] Namen hranjenja posvečenih hostij je dejstvo Jezusove trajne navzočnosti v zakramentalni obliki kot tudi možnost za češčenje. Duhovniki monštranco izpostavljajo v češčenje za posebne priložnosti, ob veliki noči in prazniku sv. Rešnjega telesa in krvi pa so v navadi tudi procesije, ki potekajo po cerkvah in/ali v bližnji okolici. Za praznik sv. Rešnjega telesa in krvi je marsikje v navadi postavljanje začasnih kapelic ali oltarjev, mimo katerih poteka sprevod. Duhovnika z monštranco poleg bogoslužnih sodelavcev spremljajo verniki in s tem izrazijo zunanjo versko pripadnost.
Zakrament evharistije skupaj s krstom in birmo sodi med zakramente uvajanja v krščanstvo. Otroci, ki so redno vključeni v proces kateheze, ki poteka v župnijah, v Cerkvi na Slovenskem k prvemu obhajilu pristopijo na koncu tretjega razreda. Evharistija pomeni tako polnost in vrh uvajanja v krščanstvo.

[1] Prim. Mt 26,26–30, Mr 14,22–26; Lk 22,14–23 in 1 Kor 11,23–25.
[2] Ko je šel prostovoljno v trpljenje, je vzel kruh, se zahvalil, ga razlomil, dal svojim učencem in rekel: »Vzemite in jejte od tega vsi, to je moje telo, ki se daje za vas.« Prav tako je po večerji vzel kelih, se spet zahvalil, ga dal svojim učencem in rekel: »Vzemite in pijte iz njega vsi, to je kelih moje krvi nove in večne zaveze, ki se za vas in za vse preliva v odpuščanje grehov. To delajte v moj spomin.«
[3] Monštranca je sveta posoda, umetniško izdelana, s podstavkom in stekleno odprtino, v katero se postavi sveta hostija v javno čaščenje.
Vir: Katoliška Cerkev
