Slovesni praznik rojstva Janeza Krstnika
2023-06-24
V Katoliški cerkvi 24. junija praznujemo slovesni praznik rojstva Janeza Krstnika.
V koledarju cerkvenega leta se slovesno spominjamo rojstva dveh oseb, ki sta najpomembnejši v zgodovini odrešenja: učlovečenega Božjega Sina Jezusa Kristusa (na božič, 25. decembra) in njegove deviške matere Marije (8. septembra). Edini svetnik, čigar rojstvo Cerkev proslavlja s posebnim praznikom, je Janez Krstnik, Jezusov predhodnik. Njegova vloga je posebej pomembna ob prehodu iz Stare v Novo zavezo, saj Janez Krstnik velja za angela glasnika pred Mesijo.
Evangelist Luka (prim. Lk 1,5–25) poroča, kako je Bog po angelu očetu Zahariju naznanil Janezovo rojstvo, podobno kot kasneje Mariji iz Nazareta učlovečenje Jezusa, Božjega Sina. V obeh primerih je Božji poslanec določil tudi ime otroka, s katerim je naznačeno njegovo rojstvo. Ime Janez se po hebrejsko glasi Johanan in pomeni Bog je milostljiv. Janezu pravimo Krstnik zato, ker je oznanjal krst spokornosti in je tiste, ki so se s pokoro hoteli pripraviti na Odrešenikov prihod, krščeval v reki Jordan; predvsem pa je dobil vzdevek Krstnik zato, ker je krstil Jezusa (prim. Mt 3,13–17; Mr 1,9–11 in Lk 3,21–22) ter ga pri tem razglasil za obljubljenega Mesija.

Besedilo je povzeto po knjigi Svetnik za vsak dan msgr. Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

55. romanje bolnikov, invalidov in ostarelih na Brezje
2023-06-24 10:00 - 17:00 (Europe/Ljubljana)
55. romanje bolnikov, invalidov in ostarelih na Brezje bo v soboto, 24. junija 2023. Pred sveto mašo, ki bo ob 10. uri, bo potekala skupna molitev rožnega venca in priložnost za spoved.
Romanje bo vodil dr. Andrej Saje, novomeški škof in predsednik Slovenske škofovske konference.

Blagoslov narodnih noš
2023-06-25 10:00 - 17:00
Na praznik, Dan državnosti, bo pri Mariji Pomagaj prvič potekala slovesnost, s katero želimo opozoriti na bogato slovensko dediščino. Med sveto mašo ob 10. uri bo cistercijanski opat Maksimilijan File blagoslovil narodne noše.
25. junija Slovenija praznuje Dan državnosti. Ob tej priložnosti k Mariji Pomagaj vabimo narodne noše. Sveto mašo bo ob 10. uri na trgu pred baziliko Marije Pomagaj daroval cistercijanski opat dr. Maksimilijan File. Med mašo bo opat blagoslovil narodne noše.
Vljudno vabljeni, da skupaj počastimo praznik države Slovenije.
Vir: Marija.si

Slovesni praznik apostolov sv. Petra in Pavla
2023-06-29 08:00 - 17:00
V Katoliški cerkvi 29. junija praznujemo slovesni praznik apostolov sv. Petra in Pavla.
Peter je bil ribič iz Betsajde ob Genezareškem jezeru. Jezus ga je poklical, da bi bil ribič ljudi in da bi kasneje kot pastir tudi vodil Cerkev kot Božje ljudstvo. Po svetopisemskem izročilu mu je Jezus po tem, ko ga je poklical za učenca, spremenil ime v Peter: »Ti si Peter in na tej skali bom sezidal svojo Cerkev in vrata podzemlja je ne bodo premagala. Dal ti bom ključe nebeškega kraljestva; in kar koli boš zavezal na zemlji, bo zavezano v nebesih; in kar koli boš razvezal na zemlji, bo razvezano v nebesih« (Mt 16,18–20). Zelo pomembna izkušnja v Petrovem življenju je bila ta, da je Jezusa, po tem, ko je bil le-ta prijet, kljub temu, da se je ob njem vzgajal in učil približno tri leta, trikrat zatajil. Po Jezusovem vnebohodu Peter nastopa kot voditelj apostolov in mlade Cerkve. Nekaj časa je bil škof v Antiohiji, okoli leta 42 pa je odšel v Rim. Od tam je vernikom v Mali Aziji poslal dve pismi (1 Pt in 2 Pt), življenjsko pot pa je sklenil z mučeništvom.
Po zgodovinskih virih naj bi apostol Peter vladal do leta 67 po Kr. Več zgodnjekrščanskih spisov potrjuje, da je Peter umrl nasilne smrti v Rimu v času vladanja cesarja Nerona. Na kraju njegovega mučeništva je dal cesar Konstantin leta 350 postaviti veliko baziliko. Sedanja bazilika sv. Petra v Vatikanu je bila postavljena v letih med 1506 in 1526. Pod njenim glavnim oltarjem je gob apostola Petra, čigar nasledniki so papeži oz. rimski škofje.
Apostol Pavel se je rodil okrog leta 10 po Kr. v Tarzu, v glavnem mestu takratne rimske province Kilikije. Po rodu je bil Jud, po očetu pa je podedoval rimsko državljanstvo. Bil je farizej in poznavalec judovstva, ki je do spreobrnjenja na poti v Damask preganjal kristjane. Apostol Pavel je ob rojstvu dobil ime Savel, po spreobrnjenju pa se je dal krstiti in ime spremenil v Pavel.
O delovanju apostola Pavla poroča evangelist Luka v Apostolski delih. Obhodil je velik del takratne rimske države in ustanavljal cerkvene občine ter jih spodbujal s pismi. Danes poznamo štirinajst ohranjenih Pavlovih pisem, ki so po vsebini in obsegu za štirimi evangeliji najpomembnejši del Svetega pisma Nove zaveze. Podobno kot apostol Peter je tudi on umrl mučeniške smrti za časa cesarja Nerona okrog leta 67.
Praznika obeh apostolov je Cerkev obhajala že v 4. stoletju. Najstarejši rimski koledar Furija Dionizija Filokala iz leta 354 navaja 29. junij kot praznik apostolov Petra in Pavla. Na predvečer ali na praznik apostolov Petra in Pavla slovenski škofje diakone posvečujejo v duhovnike.
Vir: Katoliška Cerkev

Mašniško posvečenje
2023-06-29 09:00 - 17:00
Na praznik sv. Petra in Pavla, 29. junija, bo ob 9. uri, ljubljanski nadškof msgr. Stanisla Zore OFM v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja v mašnike posvetil diakone, ki so se pripravljali na prejem zakramenta mašniškega posvečenja.

Taizéjske molitve
2023-06-29 20:00
Pri taizéjskih molitvah se prepletajo Božja beseda, taizéjski spevi in tišina. Udeležiš se jih lahko na različnih krajih po Sloveniji.
Spodaj si lahko ogledaš termine in lokacije taizejskih molitev.
Taizéjske molitve v Ljubljani:

29. junij, Cerkev sv. Florjana (Gornji trg)

Nedelja Slovencev po svetu
2023-07-02
V nedeljo, 2. julija 2023, bomo praznovali tradicionalno Nedeljo Slovencev po svetu.
Sveto mašo bo 2. julija ob 17.00 v Zavodu sv. Stanislava daroval ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik skupaj z izseljenskimi duhovniki.
Že vrsto let prvo nedeljo v juliju posvečamo Slovencem po svetu, ki živijo zunaj meja Slovenije. Ocene o številu teh rojakov se vrtijo okrog pol milijona. Zelo velika številka, če nas doma živi približno dva milijona, a vendar tako neizrazito občutena v našem vsakdanu. Mnoge meje so odpravljene, komunikacijske in potovalne možnosti pa zadnja leta postajajo neverjetno dostopne. Tako imamo vse več priložnosti, da z ne prevelikim trudom vzpostavljamo enoten slovenski prostor, ki ni več usodno odvisen od kraja bivanja.
Ob Nedelji Slovencev po svetu želimo Slovence v domovini spodbuditi k razmisleku o številnih rojakih, ki živijo po svetu ter hkrati okrepiti tudi slovensko zavest v slovenskih skupnostih po svetu.
Niz prireditev v okviru programa Dobrodošli doma 2023! se bo odvijalo od četrtka, 29. junija do nedelje, 2. julija v Ljubljani in v Vipavi. Program je predstavljen na tej povezavi.
Dodatne informacije dobite na spletni strani Rafaelove družbe.
Vir: Katoliška Cerkev

Poletni teden v Taizéju 2023 - 1. termin (julij)
2023-07-02 - 2023-07-09
Katoliška mladina tudi letos organizira dve romanji v Taizé. Prvo bo potekalo od 2. do 9. julija 2023 in drugo od 20. do 27. avgusta 2023.
“V Taizé se napotimo tako, kot se napotimo k izviru vode. Popotnik se tu ustavi, odžeja in odpravi naprej,” je rekel Janez Pavel II. med svojim obiskom Taizéja 1986. Kot kraj preprostosti, tišine in miru je stičišče mladih, ki žejajo po živi vodi, ki jo obljublja Kristus.
Katoliška mladina tudi letos organizira dve romanji v Taizé. Za mlade od 16. do 30. leta je teden preživet v Taizéju možnost, da se po molitvi, pogovorih in srečanjih z vrstniki z vse Evrope, srečajo z Bogom. Letos je pot v Taizé še posebej smiselna, ker je tudi odlična priprava, na novoletno Evrosko srečanje mladih, ki bo letos potekalo v Ljubljani. Kdor se prej še ni srečal z načinom življenja v Taizéju, kogar zanima, kaj je bistvo in poudarek te izkušnje, je lepo povabljen, da se letos odpravi v Taizé.
Vse informacije in povezave do prijavnice lahko najdete na spletni strani Katoliške mladine.
Tilen Čebulj, Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Tomaž, apostol, praznik
2023-07-03
V Katoliški cerkvi 3. julija praznujemo god sv. Tomaža, apostola in mučenca.
Človeku, ki noče verjeti na besedo, ampak se hoče o vsem prepričati na lastne oči, pravimo ‘neverni Tomaž’. Obnaša se namreč kot apostol Tomaž po Jezusovem vstajenju. Evangelist Janez pripoveduje, da se je Gospod po svojem vstajenju prvi večer prikazal svojim učencem, zbranim za zaprtimi vrati hiše, kjer so le nekaj dni poprej skupaj z Jezusom obhajali spominsko večerjo ob judovskem velikonočnem prazniku, ki je bila obenem zadnja večerja Jezusa kot človeka. Tomaža, pravi, ni bilo med njimi. Ko so mu drugi pripovedovali, da je Jezus vstal in se jim prikazal, jim je odvrnil: »Če ne vidim na njegovih rokah znamenja žebljev in ne vtaknem svojega prsta v rane od žebljev, že ne bom veroval.« Čez osem dni je vstali Gospod spet obiskal svoje učence. Tomažu je rekel: »Daj svojo roko in jo položi v mojo stran in ne bodi neveren, temveč veren.« Tedaj je Tomaž izpovedal vero z vklikom: »Moj Gospod in moj Bog!«
Zaradi tega dogodka je Tomaž postal ‘slaven’, vendar pa o njem bolj malo vemo. Preden ga je Jezus poklical v svojo službo, je opravljal ribiški poklic ob Genezareškem jezeru. Prvi trije evangelisti (Matej, Marko in Luka) omenjajo Tomaža le v seznamih dvanajsterih apostolov, več pozornosti pa mu posveti evangelist Janez, ki ga v svoje poročilo o Jezusovem življenju in delovanju vplete štirikrat. Prvič tedaj, ko Tomaž izrazi svojo pripravljenost iti z Jezusom v smrtno nevarnost, ko gre v Betanijo k Lazarju; drugič med Jezusovim poslovilnim govorom pri zadnji večerji, ko Tomaž poslavljajočemu se Jezusu vpade v besedo in pravi, da oni ne vedo, kam gre; najdaljši je tretji odlomek o Tomažu, omenjen na začetku; četrtič in zadnjič pa Janez omenja Tomaža kot enega izmed sedmerih apostolov, ki se jim je vstali Gospod prikazal, ko so na Genezareškem jezeru lovili ribe. Janez trikrat navaja Tomažev vzdevek Dvojček, kar je dejansko le prevod njegovega imena, kajti ime Tomaž izhaja iz aramejske besede ‘toma’ s pomenom ‘dvojček’.
Prakrščansko poročilo ve povedati, da je apostol Tomaž po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha deloval na bližnjem Vzhodu in prišel celo do Indije. Umrl naj bi mučeniške smrti v kraju Mailapur pri Madrasu: prebodli so ga s sulico ali z mečem. Indijska Cerkev se ponaša, da je njen ustanovitelj sveti Tomaž, zato indijske kristjane pogosto imenujejo ‘Tomaževi kristjani’.
God apostola Tomaža so od 6. stoletja dalje obhajali 21. decembra, od leta 1969 pa je 3. julija, kakor je bil že prej v vzhodni Cerkvi v spomin na prenos njegovih kosti iz Indije v mezopotamsko Edeso (leta 232). Svetega Tomaža navadno upodabljajo s sulico, pogosto pa ima v rokah tudi kotno merilo stavbenikov in sicer zaradi neke legende, ki pripoveduje, da je izrisal načrt za prelepo palačo v Indiji. Zaradi te legende častijo svetega Tomaža kot svojega zavetnika arhitekti, zemljemerci, geometri, zidarji, kamnoseki in tesarji.
V naši domovini je temu apostolu posvečenih 34 cerkva (8 župnijskih in 26 podružnic).
Vir: Revija Ognjišče

Ciril in Metod, sozavetnika Evrope, slovesni praznik
2023-07-05
V Katoliški cerkvi 5. julija obhajamo slovesni praznik sv. bratov Cirila in Metoda, slovanskih apostolov in sozavetnikov Evrope. Imenujemo ju tudi apostola Slovanov zaradi pomembnega misijonskega dela med slovanskimi ljudstvi.
Ciril in Metod sta bila misijonarja grškega rodu, ki sta pri oznanjevanju in širjenju krščanske vere uporabljala glagolico. Ciril se je rodil okrog l. 826 ali 827, Metod pa okrog l. 812 ali 815 v Solunu. Pri krstu so ju poimenovali Konstantin in Mihael, vendar sta ob vstopu v samostan imeni spremenila. Najprej sta delovala kot knjižničar in učitelj filozofije. Mladost sta preživela v okolici Soluna, cesar pa ju je okrog l. 860 poslal misijonarit na polotok Krim.
Moravski knez Rastislav ju je okrog l. 860 povabil med slovanske narode, kjer sta delovala na tedanjem velikomoravskem ozemlju, ki je zajemalo današnjo vzhodno Slovenijo, vzhodno Hrvaško, Madžarsko, Češko, Slovaško, južno Poljsko, jugovzhodno Nemčijo in zahodno Ukrajino ter širila krščansko oznanilo v slovanskem jeziku. Po treh letih na Moravskem sta odšla v Panonijo in od tam preko Benetk v Rim. Pri papežu Hadrijanu II. (867–872) sta dobila dovoljenje za opravljanje bogoslužja v slovanskem jeziku.
Ciril je v Rimu zbolel in umrl, papež Hadrijan II. pa je Metoda poslal h knezu Koclju v Panonijo. Na tem ozemlju je prišel v spor z nemškimi duhovniki in bil obtožen krivoverstva. Po izpustitvi mu je papež Janez VIII. (872–882) ponovno dovolil uporabo slovanskega jezika za bogoslužno rabo.
Njun godovni dan v Katoliški Cerkvi obhajamo 5. julija, v neslovanskih deželah pa 14. februarja. Pravoslavna Cerkev njun god obhaja 11. maja, 24. maja pa godujeta po julijanskem koledarju. Sveti papež Janez Pavel II. (1978–2005) ju je leta 1980 imenoval za sozavetnika Evrope. V ljubljanski nadškofiji sta glavna zavetnika, v mariborski nadškofiji pa druga zavetnika nadškofije. V murskosoboški škofij je sv. Metod glavni zavetnik škofije, njun god pa v Katoliški cerkvi v Sloveniji obhajamo kot slovesni praznik.
Praznik apostolov Slovanov je priložnost za ovrednotenje in zavedanje njunega pomena na področju evropske kulturne, zgodovinske in jezikovne dediščine, ki je povezana tudi z našo deželo.
Vir: Katoliška Cerkev

Obletnica posvetitve bazilike v Stični
2023-07-08
Cistercijanski samostan v Stični 8. julija praznuje obletnico posvetitve cerkve Žalostne Matere Božje (posvečena leta 1156) in je bila leta 1936 razglašena za baziliko.
Bazilika danes služi tudi kot župnijska cerkev, kot Marijin romarski kraj pa je bila 1936 razglašena za baziliko. Je ena izmed največjih cerkva v Sloveniji, po nekaterih virih pa naj bi bila tudi najdaljša.
Cerkev je 8. julija 1156 posvetil oglejski patriarh Pelegrin I. Kot vse cistercijanske cerkve je tudi ta dobila posvetitev Materi Božji. Raziskave so pokazale, da je bila že takratnja cerkev sezidana kot troladijska slopna bazilika s prečno ladjo in dvema dolgima stranskima kapelama.
Cistercijanski samostan ali opatija Stična je najstarejši samostan na slovenskem ozemlju. Cistercijani smo pripadniki reformiranega benediktinskega življenja. Reformo so v Franciji začeli in izpeljali sv. Robert, sv. Alberik in sv. Štefan Harding, ki veljajo za ustanovitelje reda. Ime izahaja po prvi in matični opatiji v kraju Citeaux (beri : sito, latinsko: Cistercium) v Burgundiji v Franciji.
Cistercijanska Opatija Stična je najstarejši samostan na današnjem slovenskem ozemlju in edina opatija, ki še deluje. V sklopu samostana se nahaja Bazilika Žalostne Matere Božje, ki služi tudi kot župnijska cerkev.
Začetki samostana segajo v leto 1132. Samostan je kmalu po ustanovitvi postal pomembno versko, kulturno in gospodarsko središče Kranjske. Bogata samostanska knjižnica je do jožefinskih reform varovala dragocene iluminirane rokopise v latinščini iz 12. in 13. stoletja, ki so nastali v stiškem skriptoriju. V samostanu je leta 1428 nastal za slovensko slovstvo pomemben Stiški rokopis, eden prvih pisnih spomenikov v slovenščini.
Že v 12. stoletju se v Stični omenja samostanska šola, ki pa je verjetno sčasoma sprejemala za izobraževanje tudi dečke od zunaj. Tako se omenja, da je verjetno skladatelj Jakob Gallus iz Ribnice, svojo prvo izobrazbo dobil v Stični. Od 14. stoletja naprej je stiški samostan pošiljal svoje nadarjene menihe za univerzitetni študij verjetno v cistercijanski kolegij pri Dunaju. Od 14. stoletja naprej je namreč cistercijanski red svojim članom dovoljeval stik z gosti in ljudmi iz okolice, kar so redovni statuti sprva prepovedovali. Zaradi tega in tudi zaradi začenjajoče nove miselnosti renesanse je nastal v 15. stoletju Stiški rokopis, ki obsega razen glavnega besedila v latinščini tudi najstarejše zapisano slovensko besedilo: molitev pred pridigo, molitev “Pozdravljena Kraljica”, dva obrazca splošne spovedi in začetek stare velikonočne pesmi.
Patriarh Peregrin je Stični že ob njenem nastanku podelil toliko posesti in dohodkov, da je mogla živeti. Ker so menihi zlasti v prvih stoletjih imeli veliko izdatkov za gradnje in dograjevanje stavb in njihove opreme, posebej še za njeno najimenitnejšo stavbo, veličastno romansko cerkev, jim je ustanovitelj moral povečati dohodke.
Čeprav je bilo življenje in arhitektura Stične zastavljena skromneje kot po mnogih drugih cistercijanskih samostanih po Evropi, se je vendar sčasoma Stična toliko opomogla, da je mogla v neki meri slediti ostalim. Vseskozi so skušali skrbeti, da so bili samostanski prostori , kjer se je odvijalo skupno življenje menihov, lepo urejeni, in še posebej rezidenca opata – prelatura, ki je bila namenjena sprejemanju in stanovanju gostov in nekako predstavljala skupnost pred javnostjo. Križni hodnik v Stični je sčasoma dobil zidano zgodnjegotsko obliko s skromno poslikavo zaradi samostanskih pravil in zaradi skromnejših razmer v naših krajih. Iz istih razlogov tudi ni dobil izrazitejših figuralnih okrasitev.
Skozi stoletja je samostan spreminjal svojo arhitekturno podobo, tako da danes najdemo sledove romanike, gotike in baroka. Vse do danes pa se je ohranilo najstarejše jedro samostana, ki ga tvorita znameniti križni hodnik in redovna cerkev. V času reform Jožefa II. leta 1784 je bil samostan razpuščen. Ponovno so ga obudili cistercijani šele leta 1898. Od takrat dalje samostan ponovno nemoteno deluje.
Samostan ter cerkev sta danes zavarovana kot nepremična spomenika državnega pomena, sam samostan pa predstavlja pomembno versko in kulturno središče.
Več na: www.sticna.eu
Vir: Katoliška Cerkev

Osemdnevne duhovne vaje v tišini: Oče, reci mi besedo, da se rešim
2023-07-08 - 2023-07-16
Datum: 8. 7. (zvečer)–16. 7. 2023 (zaključek s kosilom)
Kraj: Ignacijev dom duhovnosti, Ulica stare pravde 11, 1000 Ljubljana
Vodi: p. Janez Poljanšek DJ (janez.poljansek@rkc.si)
Prijave na spletni strani: https://ignacijevdom.si/
Ignacijanske duhovne vaje z glavnim poudarkom na molitvi ob Božji besedi bodo tokrat spremljali misli in duhovni napotki iz krščanske dediščine, od puščavnikov do sodobnih bogoiskateljev. Udeleženci imajo možnost osebnega duhovnega spremljanja.
Povabljeni redovniki, redovnice in drugi.
P. Milan Bizant DJ

Sv. Benedikt, zavetnik Evrope, praznik
2023-07-11
Sv. Benedikt (ok. 480–547) je znan kot oče zahodnega meništva. Na Monte Cassinu pri Neaplju je ustanovil znamenit samostan in v njem napisal pravilo za samostansko življenje. Njegovi redovni sinovi – benediktinci so po preseljevanju narodov položili temelje evropske kulture, zato je sv. Benedikt tudi »zavetnik Evrope«. Umrl je 21. marca okoli leta 547. Ponekod so se ga že včasih spominjali 11. julija, kakor je zaradi postnega časa njegov god v novem koledarju.
Vir: Hozana.si

Duhovne vaje v tišini za študent(k)e: Upočasnimo korak in prisluhnimo Bogu
2023-07-11 - 2023-07-16
Ignacijev dom duhovnosti v Ljubljani vabi na duhovne vaje v tišini za študent(k)e z naslovom Upočasnimo korak in prisluhnimo Bogu.
Duhovne vaje so čas za srečanje z Bogom in z vsem, kar je zares pomembno v tvojem življenju. Življenje ti je zaupano, kaj boš z njim storil/-a? Kaj ima Bog pri tem?
Termin:

11.-16. julij

Duhovne vaje vodi p. Milan Bizant DJ.
Več informacij in prijava
Na spletni strani Ignacijevega doma najdete tudi druge zanimive programe, med katerimi lahko poiščete tistega, ki vam ustreza.
Vir: Katoliška Cerkev

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2023-07-14 18:30
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Od marca 2023 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
14. julij:
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Termini svete maše in blagoslova bodo sledili:
14. julij, 11. avgust, 8. september, 13. oktober (molitev ob 18.30, sveta maša ob 19.00)
10. november, 8. december (molitev ob 17.30, sveta maša ob 18.00)
Vir: Marija.si

Molitvena ura in sv. maša ob 188. obletnici rojstva Božje služabnice Magdalene Gornik
2023-07-19 16:00 - 19:00
Na Gori nad Sodražico bo v sredo, 19. julija, ob 188. obletnici rojstva Božje služabnice Magdalene Gornik, ob 16. uri molitvena ura, ob 17. uri pa slovesna sveta maša, ki jo bo daroval ljubljanski nadškof msgr. Stanislav Zore OFM.

Sv. Marija Magdalena, praznik
2023-07-22
22. julija v Katoliški cerkvi obhajamo praznik sv. Marije Magdalene, prve priče, ki je videla Vstalega, in prve glasnice, ki je apostolom oznanila vstajenje Gospoda.
Dolgo časa so v pobožnosti in v umetnosti Marijo Magdaleno istili z Marijo iz Betanije, sestro Lazarja in Marte, ter z neimenovano ‘veliko grešnico’, ki je Jezusu v farizejevi hiši med obedom mazilila noge, potem ko jih je oprala s svojimi solzami ter obrisala s svojimi lasmi. Zdaj je dokazano, da gre za tri različne osebe.

God svete Marije Magdalene praznik za vso Cerkev
Vloga ženske v Katoliški Cerkvi v Sloveniji

Svetnici je ime Marija, Magdalena je njen priimek, ki pove, da je bila doma iz Magdale, ribiškega mesteca na zahodnem bregu Genezareškega jezera. Iz dveh pripomb v Lukovem in Markovem evangeliju vemo, da je Jezus iz Marije iz Magdale izgnal sedem hudih duhov. Število sedem v Svetem pismu pomeni veliko število, množico. Ta omemba hoče povedati, da je bila Marija popolnoma v oblasti hudih duhov. V skupini žena, ki so stregle zboru apostolov in njihovemu Učitelju, se Marija Magdalena vedno imenuje na prvem mestu.
Marija Magdalena je ostala Jezusu zvesta vse do konca do smrti na Kalvariji in še do groba. Pod križem je vztrajala z Jezusovo materjo Marijo in z edinim učencem Janezom, ki ni strahopetno pobegnil. Ko je minil praznični dan velike noči, so Marija Magdalena, Marija, mati Jakobova, in Marija Saloma kupile dišav, da bi Jezusovo telo v grobu mazilile. Evangelist Janez pa nam je ohranil čudoviti prizor srečanja Marije Magdalene z vstalim Jezusom. Ko je stoječ ob grobu jokala, [o je Jezus sočutno vprašal: »Žena, kaj jokaš? Koga iščeš?« Magdalena je mislila, da govori z vrtnarjem, zato je prosila, naj ji pokaže, kam je del Jezusovo telo. Ko jo je Jezus poklical po imenu: »Marija!«, pa ga je prepoznala. Trdno je bila prepričana, da je Gospod vstal od mrtvih in to veselo novico je nemudoma sporočila njegovim učencem.
Skozi vsa stoletja cerkvene zgodovine razmišlja pisec slovenskega življenjepisa svete Marije Magdalene, srečujemo žene, ki učencem naznanjajo Jezusovo sporočilo. In tudi v današnjih dneh je na svetu nešteto žena, ki so pripravljene služiti Jezusu in njegovemu vstajenjskemu oznanilu. Marija Magdalena je kakor nalašč njihova svetnica. Grki so jo že zgodaj častili kot “nosilko miru in enakovredno apostolom”.
Umetniki jo upodabljajo s posodico z mazilnim oljem, stoječo pod križem, ali kot spokornico z razpuščenimi lasmi (po zgrešenem enačenju z evangeljsko grešnico) s knjigo, s Križanim, s spokornim bičem v rokah in z mrtvaško glavo pred seboj. (Povzeto po reviji Ognjišče)
Papež Frančišek je v okviru jubileja Usmiljenja določil, da se god sv. Marije Magdalene povzdigne v praznik, da bi izpostavil »pomembnost te ženske, ki je pokazala veliko ljubezen do Kristusa in ki jo je Kristus zelo ljubil«. Kot je zapisano v dekretu, ki ima naslov Apostolorum Apostola in ima datum 3. junij 2016, »se odločitev umešča v sedanji cerkveni kontekst, ki zahteva bolj poglobljen premislek o dostojanstvu ženske, novi evangelizaciji in veliki skrivnosti božjega usmiljenja«. Sveti Janez Pavel II. je veliko pozornosti namenil ne le pomembni vlogi ženske pri Kristusovem poslanstvu in poslanstvu Cerkve, ampak tudi posebni vlogi Marije Magdalene kot »prvi priči, ki je videla Vstalega, in prvi glasnici, ki je apostolom oznanila vstajenje Gospoda«.
Vir: Katoliška Cerkev

3. svetovni dan starih staršev in ostarelih
2023-07-23
Papež Frančišek je leta 2021 določil, da se vsako leto četrta nedelja v juliju praznuje kot svetovni dan starih staršev in ostarelih. Ta nedelja je blizu praznika Marijinih staršev Joahima in Ane, Jezusovih starih staršev. Letos bo to v nedeljo, 23. julija 2023, pod geslom: »Njegovo usmiljenje traja iz roda v rod« (Lk 1,50).
S tem se zelo očitno navezuje na Svetovni dan mladih, ki se bo začel nekaj dni kasneje v Lizboni in ima za geslo »Marija je vstala in se v naglici odpravila« (Lk 1,39). Ko mlada Marija obišče svojo ostarelo sestrično Elizabeto, v svojem magnifikatu na ves glas oznanja moč zaveze med mladimi in ostarelimi.
Ob svetovnem dnevu starih staršev in ostarelih bo papež Frančišek v baziliki svetega Petra vodil evharistično bogoslužje. Sveti oče vabi župnije, škofije, združenja in cerkvene skupnosti po vsem svetu, naj ta dan obhajajo v svojem pastoralnem okviru.
Mag. Luka Mavrič,
tajnik UD SŠK

Poslanica svetega očeta za 3. svetovni dan starih staršev in ostarelih

Molitev za 3. svetovni dan starih staršev in ostarelih
Devica Marija,
Mati vere in upanja,
zgled za to človeštvo, ki ga je ukleščila brezbrižnost,
naredi me razpoložljivega, kot si ti,
da sprejmem Božjo voljo,
da bi poveličeval in hvalil Njegovo usmiljenje.
Marija, Mati kreposti,
ti, ki poznaš moje srce,
ne dopusti, da bi obupal.
Z zaupanjem izročam svoje življenje v tvoje roke.
Ozdravi moje rane.
Naj me Tvoja nežnost spremlja na moji poti.
Tvoja navzočnost, Mati ljubezni
nam prinaša veselje,
ko vidimo svoje družine združene.
Pomagaj mi prenašati nežnost in ljubezen Boga
vnukom in mladim,
da bi poleg molitve zanje
lahko tudi molil z njimi.
Marija, izprosi zame dar Svetega Duha:
podpiraj mojo šibkost;
vdihni v moje srce tolažbo
da bom lahko med mladimi pustil sledi vere,
pričevanje o lepoti življenja,
spoznanje, da ima življenje svojo mejo,
onkraj katere nas čaka Očetov objem.
Amen.

Pastoralna gradiva za svetovni dan starih staršev in ostarelih
OBISKOVANJE OSTARELIH, KI SO OSAMLJENI
· Da bi sporočilo bližine in tolažbe na ta svetovni dan prišlo do vseh – tudi do tistih, ki so najbolj odmaknjeni – prosímo ljudi, naj v svoji skupnosti obiščejo stare starše in ostarele, ki živijo sami, ter jim prenesejo sporočilo svetega očeta.
· Obisk je oprijemljivo znamenje pomoči Cerkve, s katerim poudarimo, da so starejši – tudi najbolj osamljeni – v središču naših občestev.
· Obisk je osebna izbira, da vstanemo in se v naglici odpravimo k drugim (prim. Lk 1,39), tako kot je to storila Marija, ko je obiskala svojo ostarelo sestrično Elizabeto.
· Obisk je lahko priložnost, da prinesete darilo, na primer rožo, skupaj preberete poslanico in zmolite molitev ob svetovnem dnevu.
· Obisk ostarelega je eden od načinov za pridobitev popolnega odpustka, podeljenega ob tem svetovnem dnevu.
· Sporočilo o svetovnem dnevu lahko razširite tako, da na družbenih omrežjih objavite fotografije obiskov z oznako #ElderlyAndGrandparents.

PRIPRAVLJANJE SVETOVNEGA DNE Z OSTARELIMI
· Starejši so glavna ciljna skupina dejavnosti tega dneva. Sporočilo svetega očeta je namenjeno njim.
· Pomembno je zagotoviti, da se čim več starejših osebno udeleži nedeljskega bogoslužja, ki se bo obhajalo ob tem svetovnem dnevu.
· Po pandemiji je v mnogih okoljih padlo število starejših udeležencev pri nedeljski sveti maši. Svetovni dan je lahko priložnost, da starejšim pomagamo, da znova pridobijo navado osebne udeležbe pri sveti maši.
· Ostarele iz župnije ali cerkvene skupine lahko povabite k skupnemu premišljevanju o papeževi poslanici za svetovni dan. Natisnjeno različico lahko razdelite vsem navzočim.
· Starejše ljudi lahko povabite, da se v molitvi spomnijo mladih, še posebej tistih, ki se bodo udeležili SDM v Lizboni in molijo za uspešen potek tega srečanja.
· Z obiski starejših lahko besedilo poslanice pride tudi do tistih, ki se ne morejo udeležiti srečanj.
· Vsi stari starši in ostareli, ki se bodo udeležili srečanj ob svetovnem dnevu, lahko prejmejo posebno nalogo, da molijo po molitvenih namenih svetega očeta ter po posebnih namenih domačega občestva.

PRIPRAVLJANJE SVETOVNEGA DNE Z MLADIMI
· Nekaj tednov pred svetovnim dnevom lahko skličete mlade iz svoje skupnosti, da jim vse pojasnite in poskrbite, da bodo z obiski dosegli čim več ostarelih.
· Mlade, ki se bodo udeležili SDM v Lizboni – ali bodo SDM praznovali v kakšni drugi obliki – lahko povabite, da pred odhodom obiščejo kakšno osamljeno starejšo osebo.
· Mladi lahko organizirajo kampanje na družabnih omrežjih za širjenje informacij o svetovnem dnevu z uporabo oznake #ElderlyAndGrandparents.

POPOLNI ODPUSTEK
· Apostolska penitencierija je objavila odlok o popolnem odpustku ob svetovnem dnevu starih staršev in ostarelih.
· Ostareli lahko prejmejo odpustek z udeležbo pri eni od maš, ki se bodo praznovale ob tem svetovnem dnevu.
· Glede na to, da nekateri starejši zaradi zdravstvenih razlogov ne morejo osebno obiskovati maš, se odpustek podeli tudi tistim, ki se bodo maše udeležili preko televizije, radia ali interneta.
· Odpustek se podeli tudi vsem, ki ob tem svetovnem dnevu opravijo kakšno ‘delo usmiljenja’ in obiščejo ostarelo osebo.

PREDLOGI ZA BOGOSLUŽJE
· Ena od svetih maš v nedeljo, ko praznujemo svetovni dan starih staršev in starejših naj bo posvečena praznovanju tega svetovnega dne s starimi starši in starejših v župniji ali skupnosti.
· Da bi spodbudili prisotnost ostarelih pri maši, se lahko v organizacijo prevoza za tiste, ki tja ne morejo priti sami vključijo drugi člani občestva.
· Med praznovanjem lahko mladi iz župnije ali skupnosti predstavijo sporočilo svetega očeta starim staršem in starejšim.
· Na svetovni dan starih staršev in starejših ter v dneh neposredno pred in po tem dnevu, lahko v bolnišnicah in domovih za ostarele organizirate bogoslužna praznovanja tega svetovnega dne. Kjer je to mogoče in v skladu z zdravstvenimi predpisi, naj se vključijo člani župnije, da bodo maše lahko primerno oblikovane.
· Nabirka od maš za ta svetovni dan je lahko namenjena podpori projektom za pomoč revnim ostarelim v skupnosti.

PREDLOGI ZA PROŠNJE VERNIKOV IN ZA SPOMIN NA VSE OSTARELE, KI SO UMRLI V PANDEMIJI
· Za ostarele, da bi znali biti pričevalci Gospodove milosti, ki se razteza iz roda v rod. Molimo.
· Za mlade, da se bodo »hitro« odpravili na pot srečanja s starejšimi in jim tako pokazali Gospodovo nežnost. Naj svet napolni prekipevajoča radost novega objema med mladimi in starimi. Molimo.
· Za stare starše, da bi znali modro spremljati svoje družine in prenašati zaklad vere svojim vnukom in mlajšim generacijam. Molimo.
· Da nobena starejša oseba ne bi bila več zavržena ali zapuščena, da bi osamljeni prejeli tolažbo in bolni ozdravljenje. Da bi Cerkev znala pokazati bližino in usmiljenje do najšibkejših ostarelih. Molimo.
· Da bi Cerke, kjerkoli danes obhaja ta svetovni dan, vedno bolj kazala dobrodošlico do starih staršev in starejših, ter za papeža Frančiška, naj Gospod blagoslovi in ohranja njegovo službo. Molimo.
· Da bi stari starši znali v ponižnosti in modrosti s čudenjem gledati svoje vnuke, jim prisluhniti in stati ob strani kot »učitelji življenja«. Molimo.

SKLEPNI BLAGOSLOV
Blagoslov dolgega življenja
Bog usmiljenja,
ki si svoje otroke obdaril z dolgim življenjem,
nakloni jim svoj blagoslov;
naj čutijo lepoto in moč tvoje navzočnosti.
Ko gledajo v preteklost,
naj se veselo zahvaljujejo za tvojo milost,
ko gledajo v prihodnost,
naj vztrajajo v upanju, ki ne mine.
Tebi naj bo slava in čast na veke vekov.
Vir: Katoliška Cerkev

Krištofova nedelja 2023
2023-07-23
V nedeljo, 23. julija, bomo obhajali Krištofovo nedeljo. Na ta dan bo potekala vozniška akcija MIVA za nakup prepotrebnih vozil za naše misijonarje.
Vsak voznik ali voznica ve, kako dragocen je lahko avto za vsakodnevne opravke. Kaj pomeni prevozno sredstvo v misijonih, kjer je to pogosto edino vozilo daleč naokoli, si lahko le predstavljamo. O tem naj najbolje spregovorijo zahvale misijonarjev, ki jih objavljamo v nadaljevanju. Z različnimi vozili pogosto dobesedno rešujejo življenja.
Z vašimi darovi smo lani podprili 25 projektov v skupni vrednosti 593.760,00 €.
Sadovi akcije MIVA:
S. TEREZE PREKAJ – USMILJENKE, ALBANIJA
Po vaši veliki dobroti je za božič na našem dvorišču veliko darilo. Ne moremo z besedami izraziti vsega, kar občutimo, toda verjemite, da je nekaj, kar se ne da opisati. Hvaležnost, veselje, ljubezen nas obdaja in odseva z obrazov naše skupnosti. Zato v imenu naših sester, naših ubogih in mladih ter tudi v mojem imenu sprejmite velik boglonaj za pomoč pri nakupu avta. Za vas in vaše domače obljubljamo našo skromno molitev in vas vabimo na obisk.
S. ZVONKA MIKEC – ANGOLA
Avtomobil je namenjen skupnosti sester HMP v Cabindi, kjer delujejo že 12 let in trenutno začenjajo z novim poslanstvom, z gradnjo otroškega vrtca na obrobju mesta. Novo vozilo bo zelo pripomoglo pri vsem pastoralnem delu, pri pripravi za vrtec in vsakodnevnih potrebah za delo z otroki, v kuhinji. Skratka Bogu hvala in vsem, ki so sodelovali. Darilo je prispelo ravno pravi čas.
S. AGATA KOCIPER – BRAZILIJA
Dragi darovalci našega novega minibusa za Amazonijo. Skupaj smo uspeli uresničiti sanje, ki so trajale že kar dve leti. Imamo nov minibus, ki ga brez pomoči slovenske MIVE ne bi mogli kupiti. Ta dragoceni minibus nam je prinesel veliko veselja in je iz naših src izvabil iskreno hvaležnost do Boga in do vas, dragi darovalci. Velik, velik bog plačaj vsem darovalcem MIVA Slovenija. Na vozilo smo nalepili kar šest
nalepk MIVA Slovenija, da koder se bodo vrtela kolesa tega novega Master Minibusa in se množili km prevoženih poti, bodo oznanjala široko in verno srce slovenske Cerkve ter še naprej blagoslavljala vaše in naše poti.
GENERALNI EKONOM ŠKOFIJE RUTANA, S. BOGDANA KAVČIČ – BURUNDI
Škofija Rutana pokriva 16 župnij, ki se raztezajo na zelo velikem območju. Avto, ki smo ga lahko kupili tudi z vašo pomočjo, nam je pri vseh dnevnih opravilih v veliko pomoč. Avto je v prvi vrsti namenjen škofiji, a je na voljo tudi vsem duhovnikom škofije Rutana. Le ti pogosto obiskujejo zapornike centralnega zapora, ki so prepuščeni samim sebi, katoliške šole in malo semenišče Mika. Iskreno se vam zahvalim za to dragoceno darilo, ki smo ga prejeli po vaši dobroti.
POLONA DOMINIK, LAIŠKA MISIJONARKA, SKUPNOST SALEZIJANCEV – ETIOPIJA
Ko smo dobili sporočilo, da je naša prošnja za pomoč pri nakupu avtomobila odobrena, so nam vsem dobesedno stopile solze v oči. Zavedamo se namreč, da je situacija v Etiopiji težka ne le za nas, ki tu živimo, ampak tudi za ljudi, ki nam želijo pomagati. Polni vere in zaupanja v Božjo Previdnost smo MIVA Slovenija prosili za pomoč in že po nekaj tednih smo bili blagoslovljeni z avtomobilom. Bog povrni vsem, ki prispevajo v sklad MIVA in vsem, ki so sodelovali pri odločitvi za pomoč naši župniji. Besede so enostavno premalo, da bi izrazili srečo in hvaležnost, ki jo čutimo in vas toplo objemamo v naših srcih, vsakič, ko sedemo v našo novo Toyoto.
JANEZ MESEC IN MISIJONARKE EVANGELIJA – MADAGASKAR
Skupnost sester misijonark Evangelija v Manambondro pošilja zahvalo MIVI Slovenija. Po vaši zaslugi smo dobili dva motorja, ki nam pomagata pri poslanstvu oznanjevanja Evangelija. Večkrat se je že zgodilo, da smo z motorjem v Vangaindrano urgentno zapeljali otroka ali odraslega, ki ga je ugriznil pes in je potreboval nujno injekcijo proti steklini. Ker skrbimo tudi za tuberkulozne bolnike, nam motor pomaga, da hitro pridemo do rezultatov analiz in zdravil. Veliko je poti na razna srečanja in obiske oddaljenih podružnic in šol, ki jih opravimo z novima motorjema. Hvala MIVI za pomoč in naj Bog blagoslavlja vaše delo.
JANEZ MESEC, ŠKOF GAETANO – MADAGASKAR
V imenu naše škofije Farafangana in škofa Kajetana se iskreno zahvaljujem MIVI Slovenija za veliko pomoč pri nakupu novega terenskega vozila Nissan Navara. Ko sta se škof in generalni vikar v lanskem letu začela zanimati za nakup novega vozila in sem jima priskočil na pomoč, saj sem se strinjal, da škof in škofija res potrebujeta tak avto. Škof se je na naših duhovniških konferencah že večkrat javno zahvalil MIVI Slovenija in prosil, da vam zahvalo posredujem. Vedno je tudi poudaril, kar me je presenetilo, da avto ni samo njegov, ampak naš skupni – škofijski. Vsak duhovnik ga lahko uporabi, a vedno le skupaj s šoferjem. Voziti ga sme le uradni škofov šofer. Tako je upanje, da ga bomo imeli še dolgo, ker ne bo šel iz rok v roke.
S. ZORICA BLAGOTINŠEK – SENEGAL
Iskrena hvala vsem darovalcem akcije MIVA. Ob pogledu na avtobus College St. Ursule v mestu Thiès v Senegalu se mi je utrnila misel, da me spominja na Zeleno deželo. Spominja me na barvo Slovenije in spominja na vaše darove, ki so nam omogočili menjavo šolskega avtobusa. Dotrajan avtobus smo sedaj lahko zamenjali z bolj zanesljivim. Tu se bolj obnesejo rabljeni avtobusi starejših Renault znamk, saj se šoferji lažje znajdejo in tudi rezervne dele je mogoče dobiti od starejših znamk. Toplo mi je tudi v srcu ob vašem daru.
QUENTIN COLY, S. POLONA ŠVIGELJ – SENEGAL
Po vaši ugoditvi naše prošnje za financiranje potrebnega vozila za našo župnijo, se danes v svojem imenu in z nepopisnim veseljem mojih župljanov zahvaljujem, da ste sprejeli naš projekt. Zato prihajam s tem pismom, da izrečem vso našo hvaležnost za vašo velikodušnost pri nakupu vozila 4×4 Peugeot. Da bi v župniji Kristusa Kralja mogli odgovoriti na premnoge izzive, nam je res potrebno te vrste vozilo, zlasti v deževnem obdobju, v času velikih voda. Pri svetih mašah vam zagotavljamo našo molitev za vas. In še enkrat sprejmite vse naše izraze vesele zahvale in srčne hvaležnosti.
S. ANICA STARMAN – SLONOKOŠČENA OBALA
Za božič smo dobili avto, ki smo ga blagoslovili še isti dan. Čakamo še nalepke, da bo avto popoln. Hvala vsem dobrotnikom, vesel Božič, ki ga doživljamo vsak dan in Božji blagoslov za vse novo leto želimo sestre iz Gbagbama.
ROBERT ANTHONY – TANZANIJA
Župnija sv. Frančiška Saleškega v Tanzaniji, je bila leta 2010 zaupana misijonarjem sv. Frančiška Saleškega. Ima 6600 katoliških prebivalcev, razporejenih v pet podružnic v radiju 48 km. Avto, ki smo ga prejeli z vašo prijazno podporo, nam je v veliko pomoč, da še naprej bolje služimo Božjemu ljudstvu. Z nakupom avtomobila lahko redno in varno potujemo na podružnice v majhne krščanske skupnosti za darovanje svete maše, za podeljevanje zakramentov in za srečanja raznih skupin, za poučevanje verouka. Po domovih obiskujemo bolnike in jih po potrebi tudi peljemo v bolnico, po vaseh osveščamo mlade glede virusa HIV in drugih novodobnih pasti. Iskreno se zahvaljujemo vsem dobrotnikom Cerkve na Slovenskem, še posebej pa dobrotnikom MIVA Slovenija, da so podprli ta evangelizacijski projekt.
IGOR BARBINI, škof MARTIN KMETEC – TURČIJA
Iz srca se vam skupaj s celotno župnijsko skupnostjo in s. Rosario zahvaljujem za denarno pomoč, ki smo jo prejeli za nakup novega minibusa za našo skupnost in poslanstvo, ki ga opravljamo tukaj v Izmirju v Turčiji. Globoko hvaležni, ne bomo pozabili moliti za vaše plemenito delo v podporo Cerkvi in njenemu poslanstvu.
KARITAS SPES (LVOV IN VINICA) – UKRAJINA
V imenu Karitas Spes Ukrajina se iskreno zahvaljujemo Misijonskemu središču Slovenije in MIVA za hiter odziv in konkretno pomoč pri nakupu dveh transportnih vozil za centra v Vinici in Lvovu. Ti dve regiji sta že od samega začetka sprejeli največje število notranje razseljenih oseb, kar pomeni veliko aktivnosti in sodelovanja v sami regiji. Velika zahvala tudi v imenu delavcev Karitas, ki vsakodnevno uporabljajo prevozna vozila in na ta način dostavljajo pomoč v vasi in oddaljena mesta. Hvala vsem Slovencem, ki ste pomagali pri zbiranju denarnih sredstev in omogočili, da že več kot leto pomagamo ljudem v Ukrajini.
S. VIDA GERKMAN – ALBANIJA
Hvala MIVI Slovenija, da mi je omogočila nakup električnega kolesa, ki mi je res v veliko pomoč. Kako lahko se mi je bilo zapeljati vsakodnevno v sosednjo vas za previjanje ran na nogah in to je bilo še posebno v tolažbo bolniku, da bom zagotovo in poceni prišla. To je bilo tiste mesece po nakupu in tako se kolo še danes vrti meni in drugim v pomoč in veselje. Iz vsega srca hvala vsem, ki darujete in zbirate za nas.
Hvala vsem voznikom in dobrotnikom za dar ob akciji MIVA v preteklem letu. Tudi letos vas prosimo za vašo podporo, da bomo lahko z novimi prevoznimi sredstvi pomagali našim misijonarjem. V hvaležnosti za lastne srečno prevožene poti namenimo svoj dar tudi našim bratom in sestram v misijonih, ki so naše pomoči potrebni.
Vsem želimo blagoslovljeno in varno vožnjo, predvsem pa varstvo sv. Krištofa na vseh poteh vašega življenja!
Podatki za nakazilo:
MISIJONSKO SREDIŠČE SLOVENIJE
Kristanova 1, 1000 Ljubljana
TRR pri NLB: [REDACTED]
BIC: LJBASI2X
REFERENCA: SI00 249500
KODA NAMENA: CHAR
NAMEN: akcija MIVA
Vir: Misijonsko središče

Romanje zakonskih jubilantov
2023-07-23 10:00 - 17:00
Starša Device Marije sta zavetnika vseh zakoncev, zato vsako leto na nedeljo pred praznikov svete Ane in svetega Joahima k Mariji Pomagaj na Brezje priromajo zakonci, ki praznujejo zakonski jubilej.
Slovesna sveta maša z blagoslovom zakonskih jubilantov bo v nedeljo, 23. julija, ob 10. uri.
Vljudno vabljeni.
Vir: Marija.si

Duhovne vaje SSKK
2023-07-24 - 2023-07-27
Letošnje duhovne vaje za katehistinje in katehiste bodo potekale od 24. do 27. julija 2023 v Marijinem domu na Bledu. Tematika bo posvečena bibličnim likom in iskanju odgovora na vprašanje Kdo sem?. Ob duhovni poglobitvi in srečanju z Božjo besedo bo dovolj časa tudi za medsebojno podelitev izkušenj in druženje. Program bo vodil ddr. Stanko Gerjolj.
Več informacij in prijave: 031/312 110 ali sku@rkc.si.
Prijazno vabljeni!
Slovenski katehetski urad

Sv. Jakob starejši, apostol, praznik
2023-07-25
25. julija v Katoliški cerkvi obhajamo god apostola Jakoba starejšega.
V zboru dvanajsterih apostolov, ki jih je Jezus poklical, sta bila dva Jakoba, med prvim je bil za apostola poklican ravno današnji godovnjak, zato je ob njegovem imenu še vzdevek starejši.
Jakob je bil doma iz enega od mest ob Genezareškem jezeru, njegov oče Zebedej je bil ribič, mati Saloma pa je bila sestra Jezusove matere Marije. Skupaj z bratom Janezom in apostolom Petrom je bil Jakob priča Jezusovega spremenjenja na gori in obuditve Jairove hčere. V dneh Jezusovega trpljenja se je Jakob, kot večina apostolov, potuhnil, po Jezusovem vstajenju od mrtvih pa je bil z drugimi apostoli v Jeruzalemu. Malo vemo o njegovem delovanju po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha. Pisec Apostolskih del poroča, da je Herod »dal z mečem usmrtiti Jakoba, Janezovega brata«. To naj bi se zgodilo okrog velike noči leta 44.
Apostol Jakob je zelo priljubljen tudi v Sloveniji, kar dokazuje 68 cerkva njemu posvečenih. Njegove posmrtne ostanke so v 7. stoletju prenesli v Compostelo v današnji Španiji, kjer stoji njemu posvečena katedrala.

Besedilo je povzeto iz knjige Svetnik za vsak dan Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

Romanje - duhovne vaje JMS
2023-08-06 - 2023-08-10
Združenje posvečenih JMS letos pripravlja romanje – duhovne vaje (DV) za duhovnike, diakone, bogoslovce, animatorje in druge vernike, ki si prizadevajo za oblikovanje svojih src po zgledu Božjega Sina in njegove matere Marije. Potekale bodo od nedelje, 6. avgusta, do četrtka, 10. avgusta 2023, pod vodstvom br. dr. Mirana Špeliča OFM, redovnika in dobrega poznavalca cerkvenih očetov. Tema DV je znan stavek sv. Frančiška Asiškega: »Ker Ljubezen ni ljubljena.«
Hkrati si bomo ogledali tudi kraje, kjer sta živela sv. Frančišek in sv. Klara: Assisi, Grecio, baziliko Marije Angelske in La Verno, frančiškansko Kalvarijo.
Lepo ste povabljeni, da se jih udeležite.
Prijavite se na e-naslov fras.srecko@gmail.com ali na telefonski številki 041/93 93 94.
Program DV boste prejeli ob prijavi na DV.
Srečko Fras,
predsednik združenja JMS

Sv. Terezija Benedikta od Križa - Edith Stein, sozavetnica Evrope, praznik
2023-08-09
V Katoliški cerkvi 9. avgusta praznujemo god filozofinje, karmeličanke, mučenke in sozavetnice Evrope sv. Terezije Benedikte od Križa – Edith Stein.
V judovski družini Siegfrieda in Auguste Stein se je rodilo 11 otrok. Štirje so umrli kmalu po rojstvu. Najmlajša Edith je bila rojena v današnjem Wroclavu (tedaj Breslau) 12. oktobra 1891 na veliki judovski spravni dan. Edith še ni imela dve leti, ko ji je nenadoma umrl oče. Mama je prevzela skrb za družino in za trgovino z lesom. Kljub strogi in dobri vzgoji, ki jo je prejela v družini, jo je svet šole, v katerega se je Edith kot deklica navdušeno poglobila, oddaljil od vere: obstoj Boga ji je postal nerazumljiv in nesprejemljiv. »Zavestno in prostovoljno je prekinila z molitvijo in versko prakso«. Ko še ni dopolnila petnajst let, se je čutila in se razglašala za ateistko. Zapustila je judovsko vero in se poglabljala v filozofijo, da bi v njej našla smisel človeškega bivanja. Iskala je resnico in to je bilo zanjo – kakor je priznala kasneje – edina molitev, ki jo je opravljala, ne da bi se je zavedala.
Na univerzi v Breslavu je leta 1911 vpisala germanistiko, zgodovino in psihologijo. Študij je nadaljevala v Göttingenu in Freiburgu, kjer je z najvišjo oceno dosegla doktorat iz filozofije ter postala asistentka pri fenomenologu Edmundu Husserlu (1859–1938). Prijateljstvo z družino mladega docenta Adolfa Reinacha, ki jo je uvedel v krog Husserlovih učencev, je imelo za Edith poseben pomen. Ko je leta 1917 Reinach pri petintridesetih letih padel na fronti – kmalu za tem, ko sta skupaj z ženo prejela zakrament krsta, je njegova vdova povabila Edith, naj uredi filozofske rokopise pokojnega moža. Obotavljala se je zaradi slutnje, da bo njena vloga predvsem tolažba prizadete družine. Posledično je doživela toliko večje presenečenje, ko je zagledala prijateljičin obraz – sicer od bolečine upadel, pa vendar preobražen od skritega in neizrekljivega veselja. Iz njega je sijala vera v Kristusa – križanega in vstalega. »To je bilo moje prvo srečanje s križem, moje prvo izkustvo tiste božanske moči, ki s križa izvira tistim, ki so ji pokorni,« je kasneje zapisala Edith Stein.
Do odločilnega dogodka spreobrnjenja je prišlo v poletnem večeru 1921, ko je bila v gosteh pri zakoncih Conrad-Martius v Bergzabernu. Nek večer je zaradi odsotnosti gostiteljev morala preživeti sama, zato je iz knjižnice prijateljev na slepo vzela v roke Življenjepis sv. Terezije Ávilske. Brala je vso noč in ob koncu knjige je sama sebi priznala: »To je resnica.«
Naslednje jutro je kupila Katekizem Katoliške Cerkve in Rimski misal ter ju začela preučevati. Ko se je prvič udeležila maše, je »razumela vse, tudi najbolj preproste kretnje«. Zaprosila je za prejem zakramenta krsta. Duhovnik, ki jo je izprašal, se je lahko prepričal, da je pripravljena, tudi kar zadeva verski pouk. Zakrament krsta je prejela 1. januarja 1922 pri enaintridesetih letih.
Spreobrnjenje Edith Stein v krščanstvo sovpada z njeno poklicanostjo v karmel. Duhovni oče p. dr. Raphael Walzer ji je svetoval, naj z odločitvijo za redovni način življenja nekoliko počaka. Med drugim je zelo cenil kulturno dejavnost, ki jo je Edith razvijala v svetu. Posvetila se je poučevanju in poglabljanju v tiste filozofske vede, ki jih je od spreobrnjenja dalje lahko oplajala tudi z bogatim krščanskim filozofskim izročilom. Dejavna je bila kot predavateljica v glavnih evropskih mestih. Leta 1932 je začela predavati na Nemškem višjem institutu za pedagogiko v Münstru, a je bila že po nekaj mesecih, ko je oblast prevzel Hitler, zaradi judovskega porekla prisiljena opustiti poučevanje. Svetovali so ji, naj odide v tujino. Spoznala je, da je napočil trenutek, ko bo lahko uresničila poklicanost v karmel. Tudi njena mati, ki ji je s krstom zadala največjo bolečino, je v teh okoliščinah nekoliko lažje sprejela hčerin korak, s katerim pa se dokončno ni mogla sprijazniti vse do smrti. Edith je 14. oktobra 1933 pred praznikom sv. Terezije Velike prestopila klavzurni prag samostana karmeličank v Kölnu. S tem dejanjem je »končno imela vse tisto, česar ni mogla najti v zunanjem svetu, in ni več pogrešala ničesar od tega, kar je v svetu imela«.
Ob preobleki 15. aprila 1934 je prejela redovno ime s. Terezija Benedikta od Križa. Na velikonočno vigilijo naslednje leto je naredila prve zaobljube. Prijateljici redovnici je pisala, da je »ime Terezija Benedikta od Križa prinesla s seboj …, saj sem pod križem razumela usodo Božjega ljudstva, ki se je takrat začela naznanjati. Mislila sem si: tisti, ki razumejo, da je ta usoda Kristusov križ, jo morajo vzeti nase v imenu vseh. Danes vem več, kakor pred svojim vstopom o tem, kaj se pravi biti zaročena z Gospodom v znamenju križa«.
Z vstopom v samostan je bila pripravljena odpovedati se vsemu znanstvenemu delu, vendar je pokorščina predstojnikom zahtevala, da z njim nadaljuje. Tako je dokončala delo »Končna in večna bit«, ki ga je začela pripravljati že pred vstopom. Poleg pisanja je kljub svoji gospodinjski nespretnosti pomagala pri hišnih opravilih in se ob njih učila ponižnosti, a njeno glavno opravilo je postalo molitev. V posebno veselje ji je bila korna molitev. Že od krsta naprej je vsak dan molila brevir, sedaj ga je mogla moliti in peti v skupnosti sester. Zelo je ljubila psalme, tisočletne molitve Božjega ljudstva, ki mu je pripadala po krvi in po milosti.
Edith Stein je 21. aprila 1938 naredila večne zaobljube in nekaj dni za tem prejela črno tančico kot znamenje dokončne pripadnosti Bogu v karmelskem redu. Isto leto so se razmere za Jude izredno zaostrile. Z namenom, da samostana ne bi spravljala v nevarnost, je prosila, naj jo premestijo v sestrski samostan Echt na Nizozemskem. 31. decembra se je morala posloviti od ljubljene skupnosti v Kölnu, zibelke redovnega poklica. Kmalu je za njo v Echt prišla tudi rodna sestra Roza, ki je prav tako sprejela krščansko vero. Brata Pavla in sestro Friedo so odpeljali v taborišče, preostali pa so se rešili z begom v Ameriko. Mati Steinovih otrok je bila v tistem času že pokojna. Vse stiske, za katere je izvedela, je s. Terezija Benedikta od Križa vključevala v svojo molitev. Nadaljevala je z znanstvenim delom. V pripravi na 400-letnico rojstva sv. Janeza od Križa (1542–1942) je začela pisati študijo o njem z naslovom »Znanost križa«. Besedila sicer ni dokončala, njegovo vsebino pa je potrdila z lastnim pričevanjem.
Julija 1942 so nizozemski škofje obsodili preganjanje Judov. Iz maščevanja so nacisti v nedeljo, 2. avgusta 1942, prijeli vse katoliške Jude, tudi sestri Edith in Rozo. Zadnje besede, ki so jih sosestre slišale iz ust svetnice, so bile namenjene sestri Rozi, ki jo je prestrašena čakala ob samostanskih vratih. Podala ji je roko in rekla: »Pridi, greva za naše ljudstvo.«
Skupaj s sojetniki so ju odpeljali v taborišče Westerbork. S. Terezija Benedikta je poskušala storiti vse, kar je mogla, da bi svoje bližnje tolažila in krepila v upanju. Posebej se je zavzemala za otroke. Nacisti so v petek, 7. avgusta 1942, v živinske vagone naložili okrog tisoč Judov in jih prepeljali v taborišče Auschwitz (Oswiecim). Mlade so odvedli v delovno taborišče, preostale pa so takoj po prihodu v nedeljo, 9. avgusta 1942, pomorili s plinom in njihova trupla sežgali.
Dvajset let po smrti s. Terezije Benedikte od Križa se je začel postopek za razglasitev za blaženo, ki je bil 1. maja 1987 okronan z beatifikacijo v Kölnu v Nemčiji. Edith Stein je bila 11. oktobra 1998 razglašena za svetnico, 1. oktobra 1999 pa skupaj s sv. Katarino Siensko in sv. Brigito Švedsko tudi za sozavetnico Evrope.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Lovrenc, praznik
2023-08-10
10. avgusta praznujemo god sv. Lovrenca.
Bil je eden od sedmih diakonov v času papeža Siksta II. Ker je leta 258 cerkveno premoženje, ki mu je grozila zaplemba, razdelil med siromake, ga je dal cesar Valerijan prebičati, nato pa na žareči rešetki mučiti do smrti (v koledarju 10. avgusta).
Sv. Lovrenc je zavetnik ubogih, gasilcev, steklopihalcev, kuharjev, likalk. Varuje pred opeklinami, bolečinami v hrbtu, vročico. Priporočajo mu verne duše v vicah in ga prosijo za dobro letino. Upodabljajo ga kot diakona s pravokotnim ražnjem, z evangelijsko knjigo in s križem, delečega miloščino, ali z mučeniško palmo.
Utrinke perzeid, ki okoli njegovega goda letijo na naš planet, so ljudje poimenovali svetega Lovrenca solze. Te naj bi pretakalo nebo zaradi strašne smrti mučenca. V Sloveniji je 50 cerkva sv. Lovrenca.
Vir: Katoliška Cerkev

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2023-08-11 18:30
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Od marca 2023 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
11. avgust:
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Vir: Marija.si

Poletni kamp za birmance in srednješolce 2023
2023-08-14 - 2023-08-18
Na Katoliški mladini od 14. do 18. avgusta 2023 v CŠOD Radenci pripravljamo poletni kamp z naslovom FIAT kamor vabimo birmance in srednješolce.
Pri pripravi vsebinskega dela nam je letos zopet prišla naproti organizacija LifeTeen. Rdeča nit, ki ji bomo sledili bo, kaj FIAT pomeni za naša življenja. Tej bomo sledili ob vsakodnevnih katehezah, molitvi, glasbi, ob poletni vročini se bomo ohladili v Kolpi in se zvečer družili ob ognju.
Ko se v svetem pismu pojavi beseda FIAT, se za tem zgodijo najčudovitejše stvari. Verjamemo, da bo mladim, ki se bodo udeležili kampa, le ta še dolgo ostal v spominu. Več informacij in prijavo najdete na spletni strani Katoliške mladine, z vprašanji pa se lahko obrnete na emanuel@katoliskamladina.si
Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Obnovitev izročitve Božji materi Mariji
2023-08-15
Poletje nas spominja na počitnice, dopuste, sprostitev in še toliko drugih stvari, ki spremljajo poletne dneve. Kristjanovo poletje pa svoj višek doživlja v prazniku Marijinega vnebovzetja, ki verne kristjane povabi na romanja v številne božjepotne cerkve. S temi romanji pokažemo svoje zaupanje v Marijino priprošnjo, izražamo svojo hvaležnost za uslišanja, ki smo jih bili deležni, in dejavno pokažemo, da ohranjamo krščanske korenine svojih prednikov in si prizadevamo, da bi ostajale žive in globoke tudi za tiste, ki pridejo za nami.
Praznik bo slovesen tudi v našem narodnem in škofijskem Marijinem svetišču na Brezjah. Mariji se hočemo zahvaliti za vso podporo in pomoč, ki smo je bili deležni v preteklih letih, letih zahtevnih preizkušenj, v katerih pa sta se pokazali naša solidarnostna zrelost in pripravljenost pomagati drug drugemu. Zavedamo pa se, da bomo morali še naprej biti odgovorni in vztrajni pri premagovanju preizkušenj in težav. Potrebujemo zaupanje in upanje, da se bomo
upirali skušnjavi nasprotovanja in delitve, ki globoko prizadene narodovo tkivo. Goreče bomo moliti tudi za mir na svetu, na poseben način za trpečo Ukrajino, saj zaradi dolgotrajnosti agresije ne sme pogrešati našega sočutja, molitvene bližine in konkretne pomoči.
Mariji bomo zato priporočili našo Cerkev, naše družine, naše izseljence in zdomce. Priporočili ji bomo vse, ki so v naši državi odgovorni za skupno dobro in za pozitivno naravnanost naših medsebojnih odnosov. Priporočili ji bomo tudi našo državo. Zaradi razmer, v katerih živimo, pa ji bomo priporočili tudi Evropo in svet.
Vse duhovnike vabim, da pri prazniških mašah 15. avgusta skupaj s svojimi verniki zmolijo molitev izročitve slovenskega naroda Mariji. Najdemo jo v Cerkvenem molitveniku na str. 264.
Glavna romarska maša na Brezjah bo ob 10.00. Pri tej maši bomo še posebej slovesno obnovili izročitev našega naroda Mariji. Letos je že enaintrideset let, odkar je nadškof dr. Alojzij Šuštar na Brezjah prvič izročil slovenski narod Mariji.
Vse iskreno vabim, da priromate na Brezje. Skupaj bomo obhajali praznik Marijinega vnebohoda in skupaj se bomo ozirali v tisto prihodnost, ki jo je Gospod pripravil vsem, ki ga ljubijo.
Msgr. Stanislav Zore OFM,
nadškof

Marijino vnebovzetje – slovesni in zapovedan praznik
2023-08-15 08:00 - 17:00
ajvečji cerkveni Marijin praznik je Marijino vnebovzetje.
Praznik Marije Device so v jeruzalemski Cerkvi začeli obhajati že kmalu po koncilu v Efezu leta 431 po Kr. in ga povezovali z Marijinim odhodom s tega sveta. Čeprav Marijino vnebovzetje sodi med najstarejše Marijine praznike (prve omembe segajo še v obdobje pred 4. st. po Kr.), je papež Pij XII. (1939–1958) versko resnico o Marijinem vnebovzetju slovesno razglasil šele leta 1950 z apostolsko konstitucijo Munificentissimus Deus. Številne cerkve po svetu – od mogočnih katedral do vaških in božjepotnih cerkvic – izpričujejo stoletno vero v Marijino vnebovzetje.
Pisna vira, ki poročata o Marijinem vnebovzetju ali zaspanju (lat. dormitio), sta t. i. apokrifna evangelija Zaspanje svete Božje Matere in Prehod blažene Device Marije. K tema spadajo še številni spisi in druga dela pomembnih teologov iz prvih stoletij krščanstva, npr. sv. Janeza Damaščana, sv. Efrema Sirskega, sv. Epifanija in Timoteja Jeruzalemskega.
V Sloveniji je Mariji posvečenih veliko župnijskih, podružničnih, zlasti pa božjepotnih cerkva in kapelic, zato je Marijino vnebovzetje v našem verskem izročilu globoko zakoreninjeno. Katoliška in Pravoslavna Cerkev ta praznik obhajata na isti dan.
Ob prazniku številni Slovenci romajo v Marijina svetišča. Romanja imajo globlji verski pomen zato, ker verujoče spominjajo, da je naše celotno zemeljsko življenje pravzaprav romanje, katerega cilj je večno življenje v nebesih. Marijino vnebovzetje pomeni poklon ženi, saj je Bog Marijo, ženo in mater, poveličal v nebesih. Katoliška Cerkev s praznovanjem tega praznika poudarja dostojanstvo in poklicanost vsake žene.
Marijino vnebovzetje je praznik upanja, saj nam govori, da je ena izmed nas ljudi – Marija, dosegla polnost življenja, ki ga kristjani vidimo v večnosti. Marijino poveličanje je svojevrstni poklon krščanstva ženi, saj je Bog prav Marijo, mater in ženo prvo na najodličnejši način poveličal v nebesih. S praznovanjem želi katoliška Cerkev poudariti tudi dostojanstvo in visoko poklicanost vsake žene.
Praznovanje nas tudi spominja, da sta v našem življenju pomembni tako materialna kot duhovna komponenta, tako večno kot zemeljsko in da se oba prepletata. Delo za duhovno ne pomeni zanemarjanje materialnega. Po krščanski tradiciji velja prav nasprotno: ko se trudimo za zemeljski napredek, si s tem že pripravljamo večno bivanje. Današnji praznik v nas poglablja to upanje, saj pred nas postavlja primer nekoga, ki mu je to na odlični način uspelo: Jezusovo mater Marijo.
Praznovanje Marijinega vnebovzetja nas želi spomniti tudi na to, da sta v življenju pomembni tako materialna kot duhovna sestavina, tako zemeljsko kot večno. Krščansko versko izročilo uči, da si s prizadevanjem za zemeljski napredek posameznik pripravlja večno bivanje. Marijino vnebovzetje v vernikih poglablja upanje, da je z življenjem po Marijinem vzoru želeni cilj bivanja pri Bogu dosegljiv za vsakega vernika.
Obnovitev izročitve Materi Božji
Odkar je Slovenija samostojna država na praznik Vnebovzete obnavljamo svojo izročitev Materi Božji s posebno molitvijo ali preprosto z molitvijo »O Gospa moja«.

»Izročitev Mariji bomo tudi letos obnovili v romarskih cerkvah, po župnijah in drugih svetih krajih. Marijo bomo prosili za pomoč, da bomo v zasebnem in javnem življenju spoštovali moralna načela ter načela pravičnosti, resnice, poštenosti, medsebojnega spoštovanja in osebnega dostojanstva,« je o izročitvi dejal upokojeni koprski škof Metod Pirih ter še poudaril: »Izročitev Mariji ima svojo vrednost in pomen le, če si v vsakdanjem življenju prizadevamo, da bi živeli in uresničevali tisto, kar smo z besedami obljubili in izpovedali.«
Marija je bila naša sopotnica, spremljevalka, naša priprošnjica in tolažnica v zgodovini. Mariji se želimo zahvaliti za njeno brezmejno skrb in materinsko varstvo. Naša hvaležnost je istočasno tudi naša velika prošnja in želja, da bi še najprej hodili pod njenim varstvom po poti žive vere, svetlega upanja in požrtvovalne ljubezni.

Vir: Katoliška Cerkev

Slovesna sveta maša ob prazniku Marijinega vnebovzetja na Brezjah
2023-08-15 10:00 - 12:00
Slovesno sveto mašo ob prazniku Marijinega vnebovzetja bo ob 10. uri na trgu pred baziliko Marije Pomagaj daroval ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore.
Marijino vnebovzetje je praznik upanja, saj nam govori, da je ena izmed nas ljudi – Marija, dosegla polnost življenja, ki ga kristjani vidimo v večnosti. Slovesno sveto mašo ob prazniku Marijinega vnebovzetja pri Mariji Pomagaj po tradiciji daruje ljubljanski nadškof. Somaševanje bo na trgu pred baziliko ob 10. uri vodil ljubljanski nadškof Stanislav Zore. Odkar je Slovenija samostojna država na praznik Vnebovzete obnavljamo svojo izročitev Materi Božji s posebno molitvijo ali preprosto z molitvijo »O Gospa moja«. To bomo storili po pridigi. Lepo vabljeni.
Vir: Marija.si
