Teden družine 2025
2025-03-19 - 2025-03-25
V svetem letu 2025 je geslo tedna družine »Pričevalci upanja«. Namen tega tedna je, da ozavestimo, da smo vsi kristjani pričevalci in prinašalci upanja. Najprej smo to v družini, potem pa tudi v širšem okolju, kjer živimo. Upanje lahko prinašamo drugim le, če ga imamo najprej sami. Je zastonjski dar od Boga. Ne daje nam ga na zalogo, vendar iz dneva v dan. Bog želi, da ta dar sprejmemo, ga negujemo, z njim sodelujemo in ga širimo. Kako to narediti? S pomočjo petih stebrov duhovnega življenja, ki so: Sveto pismo, molitev, zakramenti, skupnost in služenje.
V tednu družine se bomo med 19. in 25. marcem vsak dan posvetili enemu od teh stebrov našega upanja. Videonagovori in drugi posnetki bodo na voljo na povezavi portalov www.katoliska-cerkev.si in www.pridi.com, in sicer za posamezne dni:
– v sredo, 19. marca: uvod (sv. Jožef);
– v četrtek, 20. marca: Sveto pismo;
– v petek, 21. marca: molitev;
– v soboto, 22. marca: zakramenti;
– v nedeljo, 23. marca: romanje ali križev pot (župnijsko ali družinsko);
– v ponedeljek, 24. marca: skupnost;
– v torek, 25. marca: služenje (Marija).
Mag. Luka Mavrič,
tajnik Urada za družino SŠK

Štiri delavnice »Liturgična glasba vélikega tedna«
2025-03-20 17:00 - 19:00 (Europe/Ljubljana)
Zavod za cerkveno glasbo organizira štiri delavnice z naslovom »Liturgična glasba vélikega tedna«:

Cvetna nedelja
ponedeljek, 10. marec 2025 ob 20.00 (spletna delavnica)
Veliki četrtek in veliki petek
četrtek, 13. marec 2025 ob 20.00 (spletna delavnica)
Velikonočna vigilija in velika noč
ponedeljek, 17. marec 2025 ob 20.00 (spletna delavnica)
Praktični del delavnice s pevsko vajo
četrtek, 20. marec 2025 ob 17.00 na Teološki fakulteti v Ljubljani

Delavnice so namenjene podrobni seznanitvi s posebnostmi liturgične glasbe v okviru obhajanj vélikega tedna. Predvideni program bo obsegal:

pregled liturgičnih elementov in teoloških poudarkov cvetne nedelje (procesija, blagoslov zelenja, petje pasijona …),
predstavitev glasbenih elementov cvetne nedelje (spevi med procesijo, predstavitev izdaje Trpljenja našega Gospoda Jezusa Kristusa),
vsebino glasbenih elementov krizmene maše,
pregled vsebin večerne maše velikega četrtka in glasbene posebnosti,
glasbo križevega pota v koralni obliki,
posebnosti obredov velikega petka (češčenje križa, prilagoditve koralnih napevov v slovenski jezik …),
predloge za bogato vključitev psalmov v obhajanje velikonočne vigilije ter druge glasbene posebnosti tega obhajanja,
predloge za slovesno obhajanje velike noči s pomočjo glasbe, ki temeljijo na liturgičnih besedilih.

Predvideno trajanje posamezne delavnice je približno 90 minut. Spletne delavnice bodo potekale preko storitve Google Meet, praktični del delavnice bo potekal na Teološki fakulteti v Ljubljani. Vse potrebne podatke za udeležbo boste prejeli na svoj elektronski naslov. Prijavnina na posamezno delavnico je 15 €, ob prijavi na vse tri delavnice spletne delavnice in praktično delavnico (ali tudi na vse tri spletne delavnice) pa bo skupna cena s popustom 36 € (podatke za nakazilo boste prejeli po elektronski pošti). Prijavite se lahko na spodnjem obrazcu ali svojo prijavo pošljete na elektronski naslov info@cerkvena-glasba.si.
Vir: Katoliška Cerkev

Škofijsko svetoletno romanje v Oglej
2025-03-22
Spoštovani duhovniki,
svetoletno postno romanje ljubljanske nadškofije bo potekalo v soboto, 22. marca 2025, v Oglej.
Prosim vas, da povabite vernike v svojih župnijah na to škofijsko romanje. Kot predlog vam lahko služi program, ki ga je pripravila agencija Aritours in ga boste prejeli po elektronski pošti ali ga lahko berete na pastoralnem portalu Pridi.com.
Prosim, povežite in dogovorite se za skupno romanje v okviru župnije ali dekanije. Prijavite se lahko na našo Pastoralno službo, dodatne informacije pa bomo sporočili kasneje.
Vrhunec bo skupna sveta maša ob 12.30 v znameniti baziliki Marijinega vnebovzetja in svetega Mohorja in Fortunata, kjer bomo skupaj obnovili vero in črpali navdih iz bogate povezanosti Ogleja za naše kraje.
Romanje bo obogatilo naše duhovno življenje in nas povezalo v molitvi ter občestvu. Naj bo to priložnost za duhovno okrepitev in krepitev medsebojnih vezi. Veselim se vašega odziva in udeležbe.
Msgr. Stanislav Zore OFM, nadškof

PDF vabila: Postno romanje LJ nadškofije_Oglej 2025 (002)
Vir: portal Pridi in poglej

Gospodovo oznanjenje, slovesni praznik
2025-03-25
Na praznik Gospodovega oznanjenja, ki ga v Katoliški Cerkvi obhajamo 25. marca, praznujemo obisk nadangela Gabrijela pri Devici Mariji v Nazaretu.
Mesto Nazaret je po vsem svetu že dva tisoč let znano po dogodku, o katerem poroča evangelist Luka in ki se ga spominjamo trikrat na dan zjutraj, opoldne in zvečer, ko se oglasijo zvonovi in molimo: »Angel Gospodov je oznanil Mariji …« Skrivnost Gospodovega oznanjenja in učlovečenja se je dogodila v skromnem prostoru, ki je danes pod novo nazareško baziliko Oznanjenja. Tu je preprosta nazareška deklica Mirjam-Marija pristala na povabilo božjega poslanca nadangela Gabrijela, da postane mati učlovečenega božjega Sina. Tu je izrekla za zgodovino človeštva najpomembnejši ‘da’ in s tem se je začel uresničevati božji načrt odrešenja.
Marija je s tem načrtom odrešenja tako tesno povezana, da je vsak Gospodov praznik tudi Marijin. Posebej velja to za današnji praznik. Stari cerkveni koledarji ga imenujejo »oznanjenje učlovečenja preblaženi Devici Mariji«, drugod najdemo ime ‘začetek odrešenja’ ali ‘spočetje Kristusa’. Prvotno je bil 25. marec Gospodov praznik, že v 7. stoletju so v Španiji iz njega napravili praznik Marijinega deviškega božjega materinstva, najbrž spričo tega, ker je bila na koncilu v Efezu leta 431 slovesno razglašena verska resnica o Marijinem božjem materinstvu. Pokoncilska preureditev cerkvenega koledarja je spet poudarila, da je to Gospodov praznik.
Bog v svojem delovanju vedno spoštuje to, kar je ustvaril; še posebej velja to za svobodo, ki jo je dal človeku. Zato Bog Marijo po angelu vpraša za sodelovanje. Bog jemlje Marijo kot svobodno in odgovorno osebo, zato ji ponudi sodelovanje pri njegovem načrtu. Marija posluša, razmišlja, zahteva dodatno pojasnilo in na koncu pristane. Kot takšna postane prototip, živa podoba človekove vloge v zgodovini odrešenja. V njej je vidna teološka antropologija, ki je lastna celotnemu Svetemu pismu: človek pod vplivom milosti svobodno odgovori na klic s poslušnostjo v veri (M. Turnšek, Marija v skrivnosti Kristusa in Cerkve, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina, 2003, 470).
Božje delo v Mariji se je pričelo pred njenim materinstvom, kajti angel jo pozdravi kecharitomene (prim. Lk 1,28), kar pomeni »tista, ki si bila in ostaneš napolnjena z Božjo prisotnostjo (milostjo)«. Pozitivna naklonjenost je trajna Božja značilnost v njegovem delovanju do ljudi. Njegov dobrotljivi pogled se po zgodovini odpadov njegovega ljudstva obrne k Mariji, ki je sinteza starega Sinaja–Jeruzalema (M. Turnšek, Marija v skrivnosti Kristusa in Cerkve, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina, 2003, 475).
Zakaj je ta praznik nastavljen ravno na 25. marec? Razdalja devetih mesecev od Jezusovega spočetja do njegovega rojstva, ki se ga z lepim praznikom spominjamo 25. decembra, je gotovo hotena. Toda vprašanje je, kateri datum je izhodišče za drugega. Sodobni raziskovalci menijo, da je izhodišče bilo oznanjenje in ne božič. 25. marec, ki je pomladansko enakonočje, je v starih časih veljal za dan stvarjenja sveta in ravno zato tudi za dan Jezusovega spočetja, s katerim je bil položen temelj za novo stvarjenje. Postni čas pa je bil malo primeren za slovesnosti in po nekaterih pokrajinah so jih prepovedali. V Španiji so sredi 7. stoletja obhajali praznik Marijinega oznanjenja 18. decembra, osem dni pred Gospodovim rojstvom, drugod pa je ostal 25. marca.
V ljudski pobožnosti se je ta praznik hitro uveljavil, predvsem z vsakdanjo trikratno molitvijo angelovega češčenja. Nekdaj je skoro vsak katoliški kristjan ob zvonjenju trikrat na dan dejansko za trenutek odložil svoje delo in zmolil tri zdravamarije s pristavkom, ki kratko označuje vsebino skrivnosti, ko se je druga božja oseba naselila v Marijinem deviškem telesu in s tem v naročju človeške zgodovine. Krščanska umetnost je rada upodabljala prizor angelovega oznanjenja Mariji.
Po Marijinem materinstvu je posvečeno materinstvo vseh mater sveta, zato na današnji praznik obhajamo krščanski materinski dan. O vzvišenem poklicu matere govori tudi poslanica, ki so jo škofje naslovili na žene ob koncu drugega vatikanskega koncila: »Žene, vaša poklicanost je, da varujete domače ognjišče, da ljubite vire življenja, da imate srce za novi rod! Priče ste skrivnosti začetkov življenja. Roteče vas prosimo, da predvsem skrbite, da se ohrani človeški rod.«
Na ta praznik obhajajo god številne žene in dekleta, ki so jim pri krstu dali ime po Mariji. Oblike tega imena so neštete (Vir: Revija Ognjišče).
Vir: Katoliška Cerkev

Spomladansko izobraževanje pastoralnih sodelavcev
2025-03-29 08:30 - 13:00
Urad za laike pri Pastoralni službi Nadškofije Ljubljana v soboto, 15. in 29. marca 2025, vabi na izobraževanje za pastoralne sodelavce z naslovom »Zasidrani v upanju«. Srečanje bo v Zavodu sv. Stanislava od 8.30 do 13.00. 15. marca za II. in IV. arhidiakonat (dekanije: Kranj, Radovljica, Šenčur, Škofja Loka, Cerknica, Grosuplje, Ribnica, Vrhnika), 29. marca za I. in III. arhidiakonat (dekanije: Ljubljana – Center, Ljubljana – Polje, Ljubljana – Šentvid, Ljubljana – Vič/Rakovnik, Domžale, Kamnik, Litija – Zagorje).
Glavni gost za osrednjo temo bo nadškof msgr. Stanislav Zore. Srečanje bo praktične narave in po krajšem predavanju bodo sledile dvourne delavnice, namenjene vsem pastoralnim sodelavcem. Izberete lahko enega izmed poslanstev, ki ga opravljate: pevci, kateheti, zakristani, izredni delivci obhajila, gospodarski svet, bralci, krasilke, Karitas in Young Caritas …
Lepo povabljeni duhovniki, redovniki in redovnice ter vaši laični (prihodnji) pastoralni sodelavci.
Več informacij in prijavnico poiščite na portal.pridi.com. Če na termin, ki je predviden za vašo dekanijo, ne utegnete, dobrodošli na preostali termin.
Neža Novak,
tajnica Urada za laike

20. radijski misijon na Radiu Ognjišče
2025-04-06 - 2025-04-12
V obdobju od 6. do 12. aprila 2025 bo na Radiu Ognjišče potekal radijski misijon z naslovom »Gospod, pomnoži nam vero!« (Lk 17,5), v katerem bomo obeležili 1700-letnico nicejske veroizpovedi. V osrednjih dnevnih govorih ob 17.00 bodo sodelovali škofje ordinariji, ki bodo premišljevali o besedilu veroizpovedi. V misijonu bosta sodelovala tudi nadškof Marjan Turnšek in škof Jurij Bizjak.
V času misijona bomo vsak dan obiskali eno od slovenskih škofij. Dopoldanski nagovor ob 10.30 bo pripravil duhovnik iz izbrane škofije, medtem ko bo ob 17.00 prenos svete maše iz ene od stolnic, po njej pa bo sledilo srečanje oziroma pogovor s škofom. Verniki bodo imeli priložnost zastaviti vprašanja. Vse dogodke bomo prenašali v živo, prav tako pa se bo v dnevnem programu čutil obisk posameznih škofij.
Misijonski nagovori bodo vsak dan ob 10.30 in 17.00, ponovitve pa bodo na voljo vsak večer med 22.00 in 24.00. Posnetki misijonskih nagovorov bodo dostopni v radijskem arhivu na spletni strani Radia Ognjišče.
Vljudno vas vabimo, da se nam pridružite in poglobite svojo vero skozi ta poseben misijon.
Msgr. Franci Trstenjak,
direktor Radia Ognjišče
Vir: Radio Ognjišče in Katoliška Cerkev

Pritrkovalska okrogla miza 2025
2025-04-06 15:00
Letošnja Pritrkovalska okrogla miza bo potekala v nedeljo, 6. aprila, ob 15.00, v prostorih Zavoda sv. Stanislava (Štula 23, Ljubljana – Šentvid). Začnemo ob 15.00 z molitvijo križevega pota v zavodski cerkvi in nato ob 15.30 nadaljujemo s srečanjem. Naš gost bo zaslužni beograjski nadškof msgr. Stanislav Hočevar. Po uradnem zaključku sledi še družabni del. Vljudno vabljeni!
Slovenski pritrkovalci

Večer Plus+
2025-04-08 20:00 - 22:00, 2025-05-13 20:00 - 22:00, 2025-06-03 20:00 - 22:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in Svetnikova skupnost slavilcev – Sveti.
KDAJ:

11. februar 2024 ob 19.00
11. marec 2025 ob 19.00
8. april 2025 ob 20.00
13. maj 2025 ob 20.00
3. junij 2025 ob 20.00

KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti
Vir: Katoliška mladina

Spominska sveta maša ob 5. obletnici smrti nadškofa Alojza Urana
2025-04-11 18:30 - 20:30
V petek, 11. aprila 2025, bo ob 18.30 v stolni cerkvi sv. Nikolaja v Ljubljani sveta maša ob 5. obletnici smrti nadškofa Alojza Urana. Sveto daritev bo vodil ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore.
Prisrčno vabljeni, da se v molitvi in hvaležnosti spomnimo pokojnega nadškofa Urana, ki je bil predsednik Slovenske škofovske konference med letoma 2007 in 2009.
Nadškof Alojz Uran se je rodil 22. januarja 1945 v Spodnjih Gameljnah v župniji Šmartno pod Šmarno Goro kot zadnji od treh otrok v kmečki družini. Maturiral je leta 1964 na bežigrajski gimnaziji. Po študiju na Teološki fakulteti v Ljubljani ga je nadškof Jožef Pogačnik na praznik apostolov sv. Petra in Pavla 29. junija 1970 posvetil v duhovnika. Novo mašo je imel 12. julija 1970 v domači župniji Šmartno pod Šmarno Goro.
Svojo prvo duhovniško službo je kot stolni vikar (kaplan) nastopil v stolni župniji sv. Nikolaja v Ljubljani, kjer je ostal do leta 1973. Od leta 1973 do 1977 je bil na študiju v Rimu. Na Katehetskem inštitutu Pedagoške fakultete Papeške salezijanske univerze je opravil katehetsko pedagoško specializacijo in leta 1977 študij zaključil z magisterijem o katehezi odraslih. Po vrnitvi v Ljubljano je istega leta postal rektor malega semenišča pri sv. Petru v Ljubljani. Leta 1980 je bil imenovan za župnika župnije Ljubljana – Šentvid.
Dne 16. decembra 1992 ga je papež Janez Pavel II. imenoval za ljubljanskega pomožnega škofa, dne 31. decembra 1992 pa je bil imenovan za kanonika in dekana stolnega kapitlja ter za arhidiakona prvega arhidiakonata. Na praznik Gospodovega razglašenja 6. januarja 1993 je bil v Rimu posvečen v škofa. Ob posvečenju si je za geslo izbral geslo: »Da, Oče.«
Bil je član Škofijskega in Medškofijskega katehetskega sveta, član in voditelj Komisije za duhovne poklice ter predavatelj na Teološko-pastoralni šoli, ki deluje v okviru Teološke fakultete v Ljubljani, v Novem mestu, Kopru in Novi Gorici. Bil je tudi voditelj Škofijskega odbora za duhovne poklice in odgovoren za duhovne poklice pri Slovenski škofovski konferenci (SŠK). Leta 1996 je pripravljal in koordiniral prvi papežev obisk v Sloveniji. Od leta 2000 do 2006 je bil delegat SŠK za pastoralo Slovencev po svetu.
Dne 25. oktobra 2004 je bil imenovan za ljubljanskega nadškofa metropolita, umeščen pa je bil 5. decembra 2004 v stolni cerkvi sv. Nikolaja v Ljubljani. Msgr. Alojz Uran je bil 34. rezidencialni škof ljubljanske nadškofije in četrti metropolit po obnovi ljubljanske metropolije leta 1969 ali peti metropolit v zgodovini ljubljanske (nad)škofije.
Kot ljubljanski nadškof je bil veliki kancler Teološke fakultete Univerze v Ljubljani. Dne 6. decembra 2004 je bil imenovan za podpredsednika Slovenske škofovske konference, dne 21. januarja 2005 pa je bil imenovan za člana 7. razreda za svetovne religije pri Evropski akademiji znanosti in umetnosti. Dne 11. oktobra 2005 je bil imenovan za odgovornega škofa v Slovenski oznanjevalni komisiji. Na 34. redni seji Slovenske škofovske konference 16. marca 2007 so ga slovenski škofje v skladu s statutom SŠK izvolili za predsednika SŠK.
Papež Benedikt XVI. je 28. novembra 2009 sprejel odpoved službi ljubljanskega nadškofa msgr. Alojza Urana v skladu s kan. 401, § 2 Zakonika cerkvenega prava (ZCP).
Po uradni upokojitvi se je nadškof Uran z velikim veseljem in gorečnostjo posvetil duhovnemu spremljanju različnih skupin na številnih romanjih. Poletne mesece je običajno preživljal na božjepotnih Svetih Višarjah, kjer je s posebno domačnostjo sprejemal Marijine častilce, maševal in spovedoval. Od leta 2010 je nadškof Uran bival v Zavodu sv. Stanislava v Šentvidu (več). V ljubljanski nadškofiji je bil rad v pomoč pri birmovanju in drugih župnijskih slovesnostih. Med ljudmi bo ostal v trajnem spominu zlasti po svojem izrednem pevskem talentu, lepem glasu in svoji topli, dobrodušni človeški naravi. Rad se je srečeval z ljudmi in kmalu je s svojim vedrim razpoloženjem spodbudil, da se je oglasila ljudska pesem.
Zadnja leta je njegovo zdravje vedno bolj pešalo in omejevalo njegove dejavnosti. Duh je bil voljan, a telo vedno bolj slabotno. Svojo zemeljsko pot je zaključil v jutru velike sobote, 11. aprila 2020, in odšel k svojemu nebeškemu Očetu ter mu še enkrat izrazil svojo popolno pripravljenost: »Da, Oče.« in odšel v svoj nebeški dom. Nadškof Uran je pokopan v ljubljanski stolni cerkvi sv. Nikolaja.

4. vseslovensko srečanje za može iz vse Slovenije
2025-04-12 08:30 - 16:30
12. aprila 2025 bo organizirano 4. vseslovensko srečanje za može iz vse Slovenije.
Deluje že več kot 20 skupin za može in še nastajajo.
Tokrat bo kraj srečanja Sladka Gora v celjski škofiji. Več informacij na plakatu na desni strani.
Več informacij: www.moskaduhovnost.si
Vir: Katoliška Cerkev

Občni zbor Škofijske Karitas Ljubljana
2025-04-12 09:00 - 12:30
Občni zbor Škofijske Karitas Ljubljana bo v soboto, 12. aprila 2025. Geslo letošnjega občnega zbora je: »Ne bodite žalostni, kajti Gospodovo veselje je vaša moč« (Neh 8,10). Ob 9.00 bo sveta maša v stolni cerkvi sv. Nikolaja, ki jo bo daroval nadškof msgr. Stanislav Zore OFM. Ob 10.00 bo nadaljevanje na Teološki fakulteti. Zatem bodo poročila o delu župnijskih in Škofijske Karitas Ljubljana. Zaključek bo ob 12.30.
Alenka Petek,
generalna tajnica

Cvetna nedelja
2025-04-13
V Katoliški Cerkvi 13. aprila 2025 obhajamo 6. nedeljo v postnem času ali cvetno nedeljo. S cvetno nedeljo se začne neposredna priprava na Veliko noč, ki je največji krščanski praznik.
Cvetna (oljčna) nedelja ali nedelja Gospodovega trpljenja je prvi dan velikega tedna, ko bogoslužno dogajanje predstavlja Jezusov slovesni vhod v Jeruzalem. Obredi cvetne nedelje, zlasti procesija z zelenjem in branje evangeljskega poročila o Jezusovem trpljenju (pasijon), izvirajo iz bogoslužnih navad jeruzalemske Cerkve, ki so poznane in opisane že v 4. stoletju. Tradicija blagoslavljanja zelenja se je začela pojavljati v 7. stoletju. Po vzorcu jeruzalemskega bogoslužja so urejeni tudi sedanji obredi, ki so bili prenovljeni med t. i. liturgičnim gibanjem v letih 1951–1955, dokončno obliko pa so dobili po drugem vatikanskem cerkvenem zboru (1962–1965).
Cvetna nedelja je vsebinsko povezana z velikim petkom, ko se spominjamo Gospodovega trpljenja in smrti na križu, na oba dneva pa pri bogoslužju prebiramo odlomke o Jezusovem trpljenju in smrti.
Posebnost maše na cvetno nedeljo je začetek obreda z blagoslovom zelenja pred cerkvijo, ki ga v procesiji med petjem slavilnih pesmi odnesejo v cerkev. Zelenje (oljčne vejice in različne vrste butar) verniki zbirajo in povezujejo po posebnih krajevnih navadah ter blagoslovljenega odnesejo domov. V ospredju bogoslužja cvetne nedelje ni blagoslov zelenja, temveč procesija v čast Kristusu Kralju.
Med mašo poteka slovesno branje ali petje pasijona iz enega od prvih treh evangelijev, ki poročajo o zaroti proti Jezusu, zadnji večerji z učenci, Jezusovem trpljenju v vrtu Getsemani, sodnem procesu, obsodbi na smrt, smrti na križu ter o pokopu v grob.[1] Duhovnik in drugi bogoslužni sodelavci oblečejo rdeča bogoslužna oblačila, ki simbolizirajo trpljenje in pasijon.

Simbolika cvetne nedelje
Bogoslužje, ki poteka od cvetne do velikonočne nedelje, zaznamuje bogata simbolika, ki pomaga h globljemu razumevanju jedra krščanskega verovanja in zgodovine odrešenja.

Na cvetno nedeljo izstopajo trije simboli: pot, zelenje in vzklik hozana. Nomadsko ljudstvo Izrael je svojo zgodovino razumelo kot popotovanje, ki se je začelo s praočetom Abrahamom, ki se je po Božjem klicu odpravil na pot v obljubljeno deželo. Simbol poti nastopa tudi v Jezusovem življenju (prim. Mt 7,13 in sl.; 19,29; 22,16) in doseže vrhunec v izreku: »Jaz sem pot, resnica in življenje« (prim. Jn 14,6a). Jezusovo javno delovanje je v Novi zavezi opisano kot stalno popotovanje v Galileji in Judeji, dokler osamljen ne umre na križu. Kot Vstali spremlja dva učenca na poti v Emavs (prim. Lk 24,13–35). To je simbol, da spremlja tudi Cerkev na njeni poti skozi zgodovino, jo podpira z močjo Svetega Duha. Verniki v spomin na Jezusov slovesni prihod v Jeruzalem[2] oblikujejo procesijo, ki se začenja na prostem in se konča v bogoslužnem prostoru.
Jezusa so ob vhodu v Jeruzalem pozdravljali z zelenjem, ki je v naših krajih povezano s tradicijo izdelovanja butar oziroma s pripravo oljčnih vejic. Oljka je odporno sredozemsko zimzeleno drevo, ki je simbol miru in sprave (prim. 1 Mz 8,11), zelenje pa predstavlja rodovitnost in življenje. Palmove veje, ki jih v zapisu izrecno omenja le evangelist Janez, so simbol zmagoslavja in kraljevanja, zato so Jezusa pozdravljali kot kralja, ki prihaja v Jeruzalem.[3]
Ob vhodu v Jeruzalem so ljudje Jezusa, ki je jezdil na oslu, pozdravljali z vzkliki hozana,[4] s čimer so izražali vero v Kristusa kot v kralja in Odrešenika. Beseda hozana je sicer v vsakodnevni bogoslužni rabi pri maši, saj kristjani s to molitvijo pred povzdigovanjem izpovedujejo vero v Odrešenika v posvečenem kruhu in vinu.

Evangeljsko poročilo o pasijonu in obredi cvetne nedelje uvedejo vernike v dogodke velikega tridnevja ter ponudijo panoramski pregled nad celotnim dogajanjem. Bogoslužje cvetne nedelje strne v sebi najpomembnejše dogodke Kristusove zadnje večerje, trpljenja in smrti, ki jih Cerkev na veliki četrtek, veliki petek in veliko soboto obhaja posamično in bolj poglobljeno.

[1] O Jezusovem trpljenju in smrti pišejo prvi trije evangelisti (sinoptiki): Mt 26,14–27,66; Mr 14,10–15,47; Lk 22,1–23,56. Odlomek o Jezusovem trpljenju iz četrtega, Janezovega evangelija pri bogoslužju beremo pri obredih velikega petka (prim. Jn 18,1–19,42).
[2] Prim. Mt 21,1–11; Mr 11,1–11; Lk 19,28–38 in Jn 12,12–19.
[3] Prim. Jn 12,13: Vzeli so palmove veje, mu šli naproti in vzklikali: »Hozána! Blagoslovljen, ki prihaja v Gospodovem imenu! In Izraelov kralj!« Za razliko od evangelista Janeza, ki izrecno omenja palmove veje, evangelista Matej in Marko omenjata lomljenje vej z dreves.
[4] Vzklik v prevodu pomeni reši nas.
Vir: Katoliška Cerkev

Krizmena maša
2025-04-17 09:00 - 11:00
Na veliki četrtek, 17. aprila, ste vsi duhovniki, redovniki, redovnice in bogoslovci prisrčno vabljeni, da se ob 9.00 v ljubljanski stolnici v čim večjem številu udeležite krizmene maše. K tej sveti maši
povabite tudi vernike, še posebej iz ljubljanskih in okoliških župnij. Duhovniki se za mašo oblečete v stolnem župnišču, dekani in redovni predstojniki pa na nadškofiji. Liturgična barva je bela. Med mašobomo obnovili svoje duhovniške obljube.
Po maši pridite po sv. olja na nadškofijo v spodnjo sejno sobo po naslednjem vrstnem redu: dekani (ali njihovi zastopniki) takoj po krizmeni maši od 10.15 do 10.45, župniki ljubljanskih dekanij (I. arhidiakonat) od 10.45 do 11.15.
Vse, ki se boste zadrževali v prostoru, kjer bo delitev sv. olj, prosimo, da upoštevate razpored.
Vsi duhovniki ste po maši vabljeni na prijateljsko srečanje v Bogoslovno semenišče.
Msgr. Stanislav Zore OFM,
nadškof

Teden molitve za nove duhovne poklice 2025
2025-05-04 - 2025-05-11
V Cerkvi v Sloveniji na 3. velikonočno nedeljo, letos bo to 4. maja 2025, začenjamo teden molitve za nove duhovne poklice, ki ga bomo zaključili na nedeljo Dobrega pastirja, 11. maja. Letos je knjižico pripravila Škofija Celje, geslo tedna pa je: »Romarji upanja«.
Z molitvijo za duhovne poklice želimo in prosimo, da bi naši mladi, naše družine in vsi verni prisluhnili Bogu ter se osvobodili strahu pred jasnim, odločnim in požrtvovalnim odgovorom na Božji klic. Prosimo, da bi tisti, ki so zaznali v srcu Božji klic, v veri in in zaupanju delali potrebne korake za prepoznavanje Njegove volje; naj v njej odkrijejo vir resnične sreče, zadovoljstva in rodovitnega življenja.
Pri molitvi po tem namenu naj nam bo v vodilo in spodbudo molitvena knjižica, ki jo boste prejeli na župnije. Ob tem vas vabimo tudi k branju, razmišljanju ter molitvi ob papeževi poslanici za letošnji, že 62., molitveni dan za duhovne poklice, ki ga Cerkev obhaja na 4. velikonočno nedeljo. Na voljo pa vam je tudi priložnostni plakat.

Knjižica za teden molitve
Poslanica svetega očeta ob 62. svetovnem dnevu molitve za duhovne poklice
Plakat

Svetoletno geslo »Romarji upanja« bo tudi geslo tedna molitve za duhovne poklice, ki ga bomo v Cerkvi v Sloveniji obhajali od 4. do 11. maja 2025.
Pred nami je torej teden molitve za duhovne poklice, ki ga bomo letos gotovo obhajali na poseben način zaradi milosti svetega leta, v katerem se nahajamo. Kot romarji upanja, bomo še pomnožili svojo gorečnost in svoja prizadevanja za nove duhovne poklice, njihovo svetost in stanovitnost, saj naše upanje temelji na Njem, ki je vir vsake poklicanosti in želi, da bi se vsi ljudje zveličali.
Kolikor zahtevnejša je situacija zaradi pomanjkanja duhovnih poklicev in kolikor več je preizkušenj v svetu, ki nas obdaja, toliko več imamo priložnosti, da darujemo trpljenje in preizkušnje za blagor naše krajevne Cerkve, za nove duhovniške, diakonske, redovniške in misijonske poklice. V vseh časih so se našli ljudje, katerih molitev se je neprestano dvigala k Bogu za rast novih poklicev v duhovništvo in posvečeno življenje. Za velikodušen odgovor poklicanih ter za svetost današnjih in prihodnjih duhovnikov, redovnikov, redovnic … je treba še več moliti kot včasih, se postiti, pogumno darovati in žrtvovati. Zakaj ne bi bili tudi vi eden izmed njih?
TEDEN MOLITVE ZA DUHOVNE POKLICE V DRUŽINI
Krščanska družina je temeljni prostor za rast otrok v veri, upanju in ljubezni, ter privilegiran kraj za prebujanje, rast in zorenje duhovnih poklicev. Če bodo starši sami poznali pomen različnih duhovnih poklicev za življenje Cerkve in jih cenili, bodo tudi v svojih otrocih znali gojiti čut za poklicanost: splošno (poklicanost vseh k svetosti) in posebno (poklicanost v duhovniški poklic, v različne oblike posvečenega življenja, v misijonski poklic). Ne bo jim dovolj, da otroka večkrat vprašajo, kaj želi biti, ko bo odrastel, temveč bodo otroka večkrat spodbudili, da se vpraša in v srcu pozorno prisluhne, k čemu ga kliče Bog? Kaj je Božji načrt za njegovo življenje? Obenem bodo na poti odločanja otroke podpirali z molitvijo in spodbudno besedo, da se bodo otroci lažje dokončno odločili in z veseljem stopili na pot, na katero jih kliče Bog. Poleg osebne molitve se bodo radi udeležili tudi molitev, ki bo potekala po družinah.
Če je mogoče, družina teden molitve za duhovne poklice obhaja z drugimi župljani, tako, da se udeležuje svete maše, molitve in drugih dejavnosti za duhovne poklice. Če ne more priti v cerkev, pa naj se za nove poklice, njihovo svetost in stanovitnost moli doma, (lahko s pomočjo knjižice J. Nežič, Družina moli za duhovne poklice – Glej prilogo!). Prav tako naj se v tednu molitve več bere Sveto pismo (in drugo literaturo o poklicanosti), ter več razmišlja in se pogovarja o poklicanosti in duhovnih poklicih. V tednu molitve družina še več moli za svojega župnika (znanega diakona, redovnika, redovnico, misijonarja), mu izkaže pozornost, lahko celo zbira duhovni šopek, napiše pismo zahvale, povabi na kosilo itd.
TEDEN MOLITVE ZA DUHOVNE POKLICE V ŽUPNIJI
Župnija je glede na svoje poslanstvo najodličnejši kraj, kjer se oznanja evangelij krščanske poklicanosti in kjer je še posebej navzoč ideal službenega duhovništva. Je rodoviten kraj, kjer se poklici razvijajo, rastejo in »zbirajo božjo družino kot enodušno bratsko skupnost in jo po Kristusu v Svetem Duhu vodijo« ter živijo življenje, ki so ga živeli prvi kristjani (prim. Apd 2, 42; 4, 32).
Čas od 4. do 11. maja naj bo po naših župnijah čas intenzivne molitve za nove duhovne poklice, njihovo svetost in stanovitnost. K molitvi vabimo posameznike, družine, različne župnijske skupine, zlasti pa še župnijske sodelavce in člane molitvenih skupin. V tednu molitve darujmo vsaj eno sveto mašo za nove duhovne poklice, njihovo svetost in stanovitnost ter organizirajmo vsakodnevne čase molitve, pri katerih sodelujejo različne skupine; povabimo vernike, da za nove poklice darujejo delo, trpljenje, premagovanje …
Obenem naj bo to čas globljega spoznavanja bistva krstne poklicanosti in posameznih duhovnih poklicev. Zato pri verouku in srečanjih za starše izrecno spregovorimo o različnih duhovnih poklicih: duhovniškem, diakonskem in misijonskem ter različnih oblikah posvečenega življenja. Povabimo v župnijo pričevalce: starše poklicanih, duhovnika, stalnega diakona, redovnika, redovnico, bogoslovca, ali otrokom in mladim na kakšen drug način omogočimo stik s poklicanimi.
K razmišljanju in poglobitvi teme nam bo pomagala knjižica, ki so jo za teden molitve pripravili v celjski škofiji. V knjižici so za vsak dan v tednu kratki uvodi in prošnje vernikov, ter predlogi za molitvene pol ure. V 2. delu knjižice pa so pripravljene kateheze za veroučence od 1. – 3. triade, za srečanje ministrantov, mladih, zakoncev in biblično skupino, ter seznam filmov na temo poklicanosti.
Vir: Katoliška Cerkev

100 ur molitve za nove duhovne poklice
2025-05-05 12:00 - 2025-05-09 15:00
Uvod v praznovanje molitvenega tedna za nove duhovne poklice: »Bog nas gleda v nežnem potrpljenju, zarja vstaja, nov se dan rodil bo,« pravi druga kitica svetoletne himne. Kar predstavljajmo si nežno Božje potrpljenje, ki spremlja duhovne poklice v današnjem času, pa njihove starše, župnijske skupine, duhovniške zglede, javno mnenje … Vse to prinašamo pred Boga, ko prosimo za rodovitno zemljo, iz katere se dviga zarja duhovnega poklica. Nekdo bo pred Jezusom »štihal«, drugi sadil, tretji zalival, četrti gnojil, Bog pa bo v svoji potrpežljivosti dajal sad. (prim. 1 Kor 3,7) Pravšen in poseben sad, kot so vsi Božji izvoljenci posebni. Letošnji teden molitve bo zaznamovan s svetoletnim geslom, knjižico in drugimi 100 urami molitve za nove duhovne poklice. Vabim vas, da se odzovete in prinesete pred Boga vso trdoto in cenenost današnje zemlje, pa tudi upehanost in ohlajenost delavcev. Naj zarja novega dne zažari, ker smo romarji upanja. Hvala za sodelovanje in gorečnost!
Ponedeljek, 5. maja
12.00 Planina pri Rakeku, Rovte
13.00 Podbrezje
14.00 Podlipa
15.00 Polhov Gradec
16.00 Poljane nad Škofjo Loko
17.00 Begunje na Gorenjskem, Preddvor
18.00 Begunje pri Cerknici, Predoslje
19.00 Besnica, Preserje
20.00 Bevke, Preska
21.00 Blagovica, Radeče
22.00 Bled, Radomlje
23.00 Frančiškanke Brezmadežnega spočetja (FBS)
Torek, 6. maja
0.00 Usmiljenke (HKL)
1.00 Bloke, Radovljica
2.00 Bohinjska Bela, Zasip, Rakek
3.00 Bohinjska Bistrica, Rakitna
4.00 Bolniška župnija, Reteče
5.00 Borovnica, Ribnica
6.00 Brdo, Krašnja, Češnjice
7.00 Brezje – bazilika, Mošnje
8.00 Breznica, Selca
9.00 Brezovica, Smlednik
10.00 Cerklje na Gorenjskem, Sodražica
11.00 Cerknica, Sora
12.00 Dob, Sorica, Davča
13.00 Dobrepolje – Videm, Sostro
14.00 Dobrova, Srednja vas v Bohinju
15.00 Dol pri Ljubljani, Stara Loka
16.00 Dolenja vas, Stari trg pri Ložu
17.00 Dolnji Logatec, Stična, cistercijani
18.00 Domžale, Stranje
19.00 Dovje, Struge
20.00 Gorje, Sv. Duh pri Škofji Loki
21.00 Gornji Logatec, Sv. Gregor
22.00 Grahovo, Sv. Helena – Dolsko
23.00 Hčere Marije pomočnice (FMA)
Sreda, 7. maja
0.00 Frančiškanke Marijine misijonarke (FMM)
1.00 Grosuplje, Sv. Jakob ob Savi
2.00 Homec, Svibno
3.00 Horjul, Šenčur
4.00 Ig, Šentjošt nad Horjulom
5.00 Ihan, Šentvid pri Stični
6.00 Ivančna Gorica, Škocjan pri Turjaku
7.00 Izlake, Škofja Loka
8.00 Jarše, Škofljica
9.00 Javorje nad Škofjo Loko, Šmarca – Duplica
10.00 Jesenice, Šmarje – Sap
11.00 Kamnik, Šmartno pod Šmarno goro
12.00 Kisovec, Šmartno pri Litiji
13.00 Kokrica, Šmartno v Tuhinju
14.00 Komenda, Št. Jurij pri Grosupljem
15.00 Kopanj, Štanga
16.00 Koprivnik v Bohinju, Tomišelj
17.00 Koroška Bela, Trata – Gorenja vas
18.00 Kovor, Trstenik
19.00 Kranj, Trzin
20.00 Kranj – Drulovka/Breg, Tržič
21.00 Kranjska Gora, Rateče, Tržič – Bistrica
22.00 Kresnice, Vače
23.00 Karmeličanke (OCD), gimnazija Želimlje
Četrtek, 8. maja
0.00 Klarise (OSC)
1.00 Križe, Velesovo
2.00 Lesce, Velike Lašče
3.00 Litija, Vir
4.00 Ljubljana – Bežigrad, Višnja Gora
5.00 Ljubljana – Črnuče, Vodice
6.00 Ljubljana – Dravlje, jezuiti (DJ)
7.00 Ljubljana – Ježica, Vrhpolje
8.00 Ljubljana – Kašelj/Zalog, Zagorje pri Savi
9.00 Ljubljana – Kodeljevo, Zgornji Tuhinj
10.00 Ljubljana – Koseze, šolske sestre de Notre Dame (ND)
11.00 Ljubljana – Marijino oznanjenje, Železniki
12.00 Ljubljana – Moste, Želimlje
13.00 Ljubljana – Podutik, Žiri
14.00 Ljubljana – Polje, Vrhnika
15.00 Ljubljana – Rakovnik, salezijanci (SDB)
16.00 Ljubljana – Rudnik, Žalna
17.00 Ljubljana – Stožice, šolske sestre sv. Frančiška Kristusa Kralja (ŠSFKK)
18.00 Ljubljana – Sv. Jakob, uršulinke (OSU)
19.00 Stolna župnija, kapitelj
20.00 Ljubljana – Sv. Peter, lazaristi (CM)
21.00 Ljubljana – Šentvid, škofija
22.00 Ljubljana – Šiška, semenišče
23.00 Marijine sestre (MS), Zavod sv. Stanislava
Petek, 9. maja
0.00 Misijonarke ljubezni (MC), sestre sv. Križa (SSK)
1.00 Ljubljana – Štepanja vas, kapucini (OFMCap)
2.00 Ljubljana – Trnovo
3.00 Ljubljana – Vič, frančiškani (OFM)
4.00 Ljubno, Škofja Loka – Suha
5.00 Lom
6.00 Loški Potok
7.00 Lučine
8.00 Mavčiče
9.00 Mekinje
10.00 Mengeš
11.00 Moravče, Peče
12.00 Naklo
13.00 Nevlje
14.00 Notranje Gorice
15.00 Pirniče
Jure Ferlež,
voditelj Komisije za poklicanost in
nove duhovne poklice

Obletnica izhajanja katoliškega tednika Družina
2025-05-07
Slovenski katoliški tednik Družina od maja 1952 izhaja kot verski list tedanje apostolske administrature za Goriško. Njen ustanovitelj in izdajatelj je bil apostolski administrator msgr. dr. Mihael Toroš.
Družina naj bo!
Idejni vodja je bil apostolski administrator za Goriško dr. Mihael Toroš, ki je od takratnih oblasti dobil dovoljenje za izdajanje novega verskega lista. Ime Družina si je zamislil njen prvi glavni urednik dr. Jože Premrov. »V mislih sem imel slovenski narod, ki naj bo ena sama Družina. Ko sem razloge povedal Torošu, me je od veselja objel in dejal ‘Družina naj bo!’« je o nastanku imena ob 50-letnici izhajanja povedal Premrov.
Iz primorskega verskega lista se je Družina razširila v vseslovenski verski časopis
Kljub dovoljenju oblasti se je Družina spopadala s številnimi podtikanji, kar je pri njenih ustvarjalcih vzbujalo slutnjo, da bi časopis lahko celo prepovedali. Zato je njeno preživetje vse do sedanjosti res pomemben dosežek. Uredniki in sodelavci niso obupali, iskali so nove poti, krog naročnikov se je širil in prerasel Primorsko, za katero je bil časopis prvotno namenjen. Leta 1965 je tako dosegla že vse slovenske škofije in zamejstvo, zdaj jo prejmejo tudi rojaki po svetu.
Leta 1973 je Družina iz štirinajstdnevnika (v letih med 1956 in 1961 je zaradi političnega pritiska izhajala le enkrat mesečno) postala tednik, kar je še zdaj. Od leta 1998 redno izhaja v barvah. Letno izide 52 številk, ob posebnih priložnostih pa tudi izredna številka. Ob obisku sv. papeža Janeza Pavla II. leta 1996 je tri dni izhajala vsak dan.
Družino bogatijo priloge, spletna stran, družbena omrežja, knjige in revije
Družini so se pridružile tudi priloge. Zdaj redno izhajata dve: mesečno izide Slovenski čas, vsak teden pa Naša družina. V koraku s časom je Družina dobila tudi spletno stran, na kateri lahko vsak dan spremljate novice iz Cerkve doma in po svetu, obveščamo vas o dogodkih v galeriji Družina in novostih založbe Družina, ki poleg časopisa izdaja tudi revije in knjige za različne okuse in starosti. Spremljate nas lahko tudi na facebooku, twitterju in instagramu.
Učimo se iz zgodovine, zazrti smo v prihodnost
Podrobneje o zgodovini Družine lahko preberete tule, iz nje se sicer učimo, še posebej pa smo osredotočeni na prihodnost.
Hvala tudi vsem, ki nas berete. Pri Družini se bomo še naprej trudili, da bomo pripravljali verodostojne novice, vsebine iz življenja Cerkve doma in po svetu, obveščali vas bomo z dogajanji v naši družbi. Z vašo podporo še naprej ostajamo največja SLOVENSKA DRUŽINA.

Zgodovina tednika Družina
Besedilo je pripravil msgr. mag. Franci Petrič.
V letu 1952 je bil pritisk komunistične oblasti na Cerkev najhujši in tudi uredništvo se je ukvarjalo s težkimi administrativnimi in gmotnimi ovirami (npr. t. i. »pomanjkanje« papirja). Prva naklada je bila v 15.000 izvodih, z vsako naslednjo številko pa je naraščala. Družina je takrat izhajala kot štirinajstdnevnik. Administrativno omejevanje naklade je trajalo do leta 1962, ko je Družina dosegla 56.000 izvodov. V letih med 1956 in 1961 je zaradi političnega pritiska izhajala le kot mesečnik. Od leta 1962 pa spet kot štirinajstdnevnik.
Dne 20. maja 1965 je apostolski administrator za slovensko Primorje (pozneje koprsko škofijo) škof msgr. dr. Janez Jenko Družino zaupal vsem trem slovenskim ordinarijem, ki je takrat tudi formalno postala glasilo vseh slovenskih škofij. To je bil čas ureditev diplomatskih odnosov med SFRJ in Svetim sedežem, zato je postal pritisk komunistične oblasti ohlapnejši, naklada pa je zaradi vse bolj pestre in obširne vsebine strmo rasla (leta 1966 Družina prvič izide v 100.000 izvodih). Vsebina, ki je bila dotlej pretežno omejena na nabožne članke, pridige in kvečjemu domoljubne spise, je svojim bralcem začela širiti obzorje s poročili o dogodkih v Cerkvi doma in po svetu. To je doba pomladne rasti in bujnega razcveta, ki se kaže v rekordnih nakladah. V letu 1971 je štela 130.000, za božič 1971 pa celo rekordnih 147.000 izvodov. Januarja 1973 je začela Družina izhajati kot tednik.
Konec sedemdesetih in na začetku osemdesetih let je Družina s svojim pisanjem vztrajno odpirala pereča vprašanja in v javnosti širila kritično misel. Posebej se je angažirala v prizadevanjih za pravice katoličanov in verujočih v socialistični družbi: vprašanja uradne ateistične vzgoje v šolah, praznovanje božiča kot dela prostega dne, pravice vernih v javnih zavodih (duhovna oskrba v zaporih, bolnišnicah, domovih za ostarele), demokratizacija družbe idr. Ob uvedbi demokracije leta 1990 je Družina podpirala osamosvajanje slovenske države.
Družina sedemdesetih in osemdesetih let je, kot je dejal dr. Drago Klemenčič, »kazalec svoboščin pri nas«. Tudi policijska zaslišanja, preiskave prostorov uredništva in sodno preganjanje takratnim urednikom ni vzelo poguma, da ne bi ostali kritični spremljevalci družbenih dogajanj. Zaradi zavzemanja za pravice vernih v družbi je bila Družina 26. januarja 1975 zaplenjena. S hvaležnostjo se spominjajo prvega urednika dr. Jožeta Premrova, pa tudi na ostalih nekdanjih urednikov: dr. Ivan Merlaka, dr. Draga Klemenčiča, dr. Janeza Grila in pokojnega Frančka Križnika.
Družina se je v preko 60. letih obstoja iz verskega tednika z omejenim številom strani razvila v kakovosten tednik, ki redno izhaja. Tudi tehnično je dosegla napredek, saj že od leta 1998 redno izhaja v barvah. Nekoč je pri Družini delalo majhno število ljudi (urednik, lektor in računovodja), danes pa ima v uredništvu zaposlenih več novinarjev in tehnično osebje. Letno izide 52 številk, ob posebnih priložnostih pa tudi izredna številka. Vsaka številka ima nad trideset rednih sodelavcev in več desetin občasnih piscev, ki poročajo o življenju posameznih župnij in skupnosti.
Družina je vsebinsko zasnovana kot katoliški tednik, ki redno poroča o življenju Cerkve doma in v svetu ter se hkrati ukvarja z vsemi vprašanji, ki zadevajo sodobnega človeka. Z demokracijo se je prostor svobode razširil, zato kot katoliški časopis obravnavamo vsa vprašanja, ki zanimajo današnjega Slovenca – od kulture in politike, do umetnosti, prostega časa ter tudi športa. Posebno pozornost namenjamo evangelizaciji mladih.
Slovenskemu človeku hočemo oznanjati besedo odrešenja. Naše poslanstvo je povezovati krajevno občestvo Cerkve na Slovenskem z vesoljno Cerkvijo, širiti obzorja, odgovarjati na duhovne, verske, kulturne, narodnostne pa tudi politične potrebe vernega človeka. Z vstopom v jubilejno leto smo 18. maja 2011 dali tedniku novo zunanjo podobo. Vsebinsko je danes Družina obogatena še z različnimi prilogami, kot so: Naša družina (namenjena družini in vzgoji), Kažipot(medijska priloga), Slovenski čas (priloga za družbo in kulturo), Berem bereš(knjige in založniška dejavnost) ter Vodnik po duhovnih vajah.
Ob 60. jubileju je izšla tudi posebna priloga, kjer je predstavljen časopis, njegovi novinarji, sodelavci, dopisniki in bralci. Družina prinaša slovenskemu človeku oznanilo Sveta vera bodi vam luč, materni jezik pa ključ ter želi ostati svetilnik vere in ljubezni do Cerkve in slovenskega naroda.
Vir: Katoliška Cerkev

Obletnica posvetitve ljubljanske stolnice, praznik
2025-05-08
Ljubljanska stolnica je bila posvečena 8. maja, njen zavetnik pa je sv. Nikolaj, ki je poznan tudi kot sv. Miklavž. Stolnica ali katedrala nosi svoji ime po sedežu oz. katedri: v njej ima svoj sedež ljubljanski nadškof, trenutno msgr. Stanislav Zore. To je praznik za celotno škofijo, saj je to “Mati vseh Cerkva” v naši nadškofiji. Letos sicer ne bomo ubeležili zunanje slovesnosti oz. bo le-ta potekala pod strogimi pogoji. Lahko pa na ta dan okrepimo molitev za našega nadškofa Stanislava, za pomožna škofa Antona in Franca, za našo nadškofijo.

Koncert sakralne glasbe in slovenskih ljudskih pesmi
2025-05-08 19:30 - 21:30
Vabljeni na koncert sakralne glasbe in slovenskih ljudskih pesmi, ki ga bodo pripravili mladi pevci Zbora Glasbene šole Ljubljana Vič–Rudnik pod mentorstvom Barbare Nagode, Katje Konvalinka in Valerije Šoster, ob klavirski spremljavi Maje Tajnšek in pod vodstvom zborovodkinje mag. Jelene Susnick. Koncert bo v četrtek, 8. maja 2025, ob 19.30 v cerkvi sv. Jakoba v Ljubljani. Mladi umetniki, nagrajenci domačih in mednarodnih tekmovanj, vas bodo popeljali v svet izbranih sakralnih napevov in slovenskih ljudskih pesmi.
Vir: Katoliška Cerkev

Javni rožni venec
2025-05-09 06:30 - 17:00
Katoliška mladina vsak drugi petek organizira javno molitev rožnega venca na Kongresnem trgu, pred stebrom Svete Trojice. Molili bomo za domovino, vero slovenske mladine, za Cerkev in prave odločitve.
ZA KOGA: odprto za vse, posebej za mlade može in fante
KDAJ: 9. maj 2025 ob 6.30 zjutraj
KRAJ: Kongresni trg

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2025-05-09 18:30 - 20:00
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Tudi v letu 2025 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
Termini: 9. maj, 13. junij, 11. julij, 8. avgust, 12. september, 10. oktober
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Termini: 14. november, 12. december
Ob 17.30 – molitev rožnega venca
Ob 18.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Vir: Marija.si

Obletnica obiska papeža Janeza Pavla II. v Sloveniji
2025-05-17
V Sloveniji se 17. maja spominjamo obiska papeža Janeza Pavla II. naše države.
Od petka, 17. maja, do nedelje, 19. maja 1996, je papež Janez Pavel II. prvič obiskal Slovenijo. Po prihodu in sprejemu na brniškem letališču je sveti oče priromal k Mariji Pomagaj na Brezje kmalu po 17. uri. Sveti oče je pred milostno podobo Marije Pomagaj molil ter ji nato podaril rožni venec.
Papež Janez Pavel II. je Slovenijo prvič obiskal 17. maja 1996, drugič pa 19. septembra 1999. V okviru prvega obiska, ki je potekal pod geslom Oče, potrdi nas v veri, je obiskal tri tedanje (nad)škofije: Koper, Ljubljano in Maribor.
Srečal se je z vodilnimi predstavniki političnega in verskega življenja, redovnimi predstojnicami in predstojniki, verniki in številnimi mladimi iz domovine, zamejstva in tujine.
Papež je leta 1996 pri nas praznoval svoj 76. rojstni dan in se je ob tej priložnosti spomnil tudi pomembnih obletnic slovenskega naroda v povezavi s krščanstvom na Slovenskem: obeležitev 1250-letnice krščanstva na Slovenskem, 1200 let od oglejsko-čedadske sinode, ki je začrtala misijonsko in pastoralno delo med Slovenci južno od Drave ter 1111 let od smrti slovanskega apostola sv. Metoda.
Slovenci smo tedaj obhajali tudi 1000-letnico Brižinskih spomenikov, najstarejšega slovenskega verskega in kulturnega dokumenta, ki je prvo katehetsko-liturgično besedilo v slovenskem jeziku (delno povzeto po spletni strani Radia Ognjišče).
Več o papežu Janezu Pavlu II.
Vir: Katoliška Cerkev

Festival Ritem srca 2025
2025-05-21 17:30 - 22:00
V sredo, 21. maja v Šentvidu v Ljubljani od 17.30 naprej bo festival ritmične duhovne glasbe Ritem srca 2025.
Predvideno je, da se bo koncert odvijal na forumu Zavoda sv. Stanislava, med stavbama Škofijske klasične gimnazije in Osnovne šole Alojzija Šuštarja v Šentvidu (v primeru dežja bo festival v telovadnici OŠ Alojzija Šuštarja).
Na letošnjem festivalu se bo predstavilo deset novih pesmi, ki jih bodo zapeli: Utrip kraljestva, I AM!, Nova Mana, Jakob Čuk, Tiana, Matej Šoklič, Antonio Tkalec, Primož Križaj, Neža Bizalj.
Vsa glasba bo izvedena v živo ob spremljavi festivalskega benda.
Vrata na prizorišče se odprejo ob 17.30. Takrat bosta zaživela pestra ponudba festivalskih stojnic ter dogajanje na malem odru. Glavno festivalsko dogajanje se bo začelo ob 19.30 na glavnem odru, s predskupino Rapha worship, ob 20. uri pa se začne glavni, koncertni del festivala.
Slastno piko na “i” bo festivalski izkušnji in vzdušju tudi letos dodala ponudba hrane in pijače.
Vstopnice so na voljo v predprodaji (10 €) preko spleta (https://trgovina.katoliskamladina.si/izdelek/vstopnica-ritem-srca-ro-25-001050) ter na dan dogodka na prizorišču (12 €).
Otroci do vključno 10. leta starosti imajo prost vstop. Za večjo skupino (15+) dobite še dodaten popust – 20 %.
Vir: Katoliška Cerkev

'Marija prečista, vseh milosti vir'
2025-05-22 19:00 - 21:00
Ob prazniku Marije Pomagaj vsako leto pripravljamo prireditev, koncert z naslovom ‘Marija Prečista, vseh milosti vir’. Letos bo prireditev v četrtek, 22. maja 2025, ob 19. uri.
Pesem in beseda se bosta združili v zahvalo Mariji Pomagaj za uslišane priprošnje, za številne molitve, ki jih pred Njo polagajo romarji.
Letos bo prireditev na trgu pred baziliko Marije Pomagaj v četrtek, 22. maja 2025, ob 19. uri.
Nastopajoči: Družinski zbor iz Izole, Otroško-mladinski pevski zbor Spominčice,
p. Vid Lisjak in p. Toni Brinjovc, ansambel Šmarnogorski kvintet z gostom presenečenja, Boris Kopitar, Tanja Žagar, Monika Avsenik ter Anže Langus in Tine Lustek, Marko Vozelj, Modrijani ter posebna gostja, Dorothy Bezzina z Malte.
V svetem letu 2025, jubileju upanja, bomo molitve in spodbudo namenili otrokom z rakom. V sodelovanju z Inštitutom Zlata pentljica bomo zbirali sredstva za izobraževanje otrok z rakom

Mednarodna konferenca ob 10. obletnici okrožnice Laudato si'
2025-05-23 - 2025-05-24
24. maja 2025 bo minilo 10 let od objave okrožnice Laudato si’, ki predstavlja prelomni dokument Katoliške Cerkve na področju človekovega odnosa do naravnega okolja.
Papež Frančišek je pri pripravi okrožnice sodeloval s strokovnjaki z različnih znanstvenih področij in upošteval stališča številnih škofovskih konferenc iz vsega sveta in tudi drugih verskih skupnosti. Želel je doseči čim širše soglasje glede skrbi za naš skupni dom. Oblikoval je model celostne ekologije ter spodbudil njeno uresničevanje na področju osebnega življenjskega sloga in duhovnosti, na področju družbenega življenja, politike, vzgoje in izobraževanja in tudi na področju pastoralnega delovanja znotraj naših cerkvenih skupnosti. Zavzel se je za ekološko spreobrnjenje posameznikov in skupnosti. Po 10 letih je priložnost, da preverimo, kakšne sadove je sporočilo okrožnice Laudato si’ obrodilo med kristjani v Sloveniji in sosednjih državah. V kakšni meri se je v naši Cerkvi okrepila zavest o okoljski odgovornosti in kakšne konkretne pobude so se oblikovale v zadnjem desetletju? Kakšen vpliv je imela okrožnica na širšo družbo? Obletnica je hkrati tudi spodbuda, da se ozremo v prihodnost, in razmislimo, kaj je še nedokončanega in kje so priložnosti za nove iniciative.

Vabimo vas, da se udeležite konference z naslovom »10 let Laudato si’: refleksija in perspektive«. Konferenco organizira Inštitut za bioetiko na Teološki fakulteti Univerze v Ljubljani, in bo potekala v prostorih Teološke fakultete v Ljubljani v petek, 23. maja 2025, in soboto, 24. maja 2025. Sodelovanje na konferenci so že potrdili predavatelji iz tujine (Poljska, Hrvaška, Avstrija, Italija) in strokovnjaki z različnih znanstvenih področjih. Vabimo vas, da sodelujete s svojim prispevkom oz. s svojo refleksijo na temo okoljske odgovornosti. Za enkrat so predvideni naslednji tematski sklopi: mednarodne perspektive, Laudato si’ v interdisciplinarnem dialogu, okoljska vprašanja v izobraževanju, Laudato si’ v družbenem življenju, Laudato si’ v življenju Cerkve, Laudato si’ in duhovnost, prihodnost okoljske teologije.
Rok za prijavo vašega prispevka je 31. marec 2025. Prosimo, da nam posredujete naslov vašega predavanja in kratek povzetek (200 besed) na naslov roman.globokar@teof.uni-lj.si. Na konferenci boste imeli na voljo 20 min za predstavitev vaše teme.
Po konferenci bo možnost za objavo vašega prispevka v znanstveni monografiji, ki bo izšla v digitalni obliki v zbirki Znanstvena knjižnica Teološke fakultete v Ljubljani. Prispevki bodo šli skozi recenzijski postopek. Rok za oddajo končnih besedil je 30. junij 2025. Prispevke pošljite na: marko.weilguny@teof.uni-lj.si.
Za dodatne informacije se lahko obrnete na: roman.globokar@teof.uni-lj.si.
Več na: Teološka fakulteta
Vir: Katoliška Cerkev

Srečanje mladih odraslih - Žejni Besede
2025-05-23 19:00 - 21:00
Smo mladi odrasli v Cerkvi z željo po medsebojnem povezovanju in skupni rasti v veri za poglobitev odnosa z Bogom in z drugimi.
Na srečanjih bomo skupaj molili in slavili Boga ter skupaj z gosti in predavatelji odpirali aktualne teme s katerimi se soočajo mladi odrasli v današnjem svetu. Omogočiti želimo mladim odraslim prostor za nadaljnjo rast v Besedi in skozi odnose usmerjati njihovo pot k Bogu.
KDAJ: 23. 5. 2025, ob 19.00
GOST: Matevž Mehle
KJE: Jurčičev trg 2, Ljubljana
ZA KOGA: mladi odrasli
Za vse dodatne informacije, nas kontaktirajte na:
zejnibesede@katoliskamladina.si
Biti eno v Kristusu. On je Beseda, ki odžeja.
“Tako smo tudi mi, čeprav nas je več, eno telo v Kristusu, posamezni pa smo si deli med seboj. Imamo različne milostne darove, pač po milosti, ki nam je bila dana.” (Rim 12, 5-6)
S srečanji želimo krepiti naše talente, da bi preko svojega delovanja v svetu posredovali Kristusovo ljubezen pri svojem delu in v vsakdanjem življenju.
Pridi in deli svoj dar z nami, da postanemo ena Beseda.
Željni besede podcast
Več na: Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Marija, Pomočnica kristjanov, slovesni praznik
2025-05-24
V Katoliški Cerkvi 24. maja obhajamo praznik Marije Pomočnice kristjanov oz. Marije Pomagaj. V Sloveniji je slovesni praznik, saj je Marija Pomočnica kristjanov glavna zavetnica države.
K nastanku praznika sta pripomogla dva zgodovinska dogodka. V času papeža Pija V. (1566–1572) so dežele okrog sredozemskega morja ogrožali Turki. Zbral je 222 ladij in 40.000 vojakov, ki so se kleče izročili Marijinemu varstvu. Vnela se je huda bitka, v kateri so osvobodili 15.000 krščanskih sužnjev. Na tej osnovi je papež Pij V. Božji materi Mariji dal naziv Pomočnica kristjanov, ki je od tedaj tudi sestavni del litanij Matere Božje.
Na praznik Marije Pomočnice kristjanov oz. Marije Pomagaj se spominjamo vrnitve papeža Pija VII. (1800–1823) iz Napoleonovega ujetništva v Rim. Cesar Napoleon je v okviru vojaških pohodov zasedel tudi Rim in 17. maja 1809 razglasil ukinitev papeške države. Hkrati je ukazal, naj papeža ujamejo in odpeljejo v Francijo, kjer je trpel lakoto in pomanjkanje. Papež Pij VII. je bil brez strežaja, spovednika, vzeli pa so mu tudi brevir, knjige in pisala.
Leta 1814 se je zgodil preobrat. Napoleon je bil premagan in odstavljen in leta 1815 poslan v izgnanstvo. Odstop je podpisal v Fontainebleauju pri Parizu, kamor je dal zapreti tudi papeža Pija VII. Papež se je 24. maja 1815 vrnil v Rim in odločil, da se ta dan praznuje praznik Marije Pomočnice kristjanov. Leta 1815 se je rodil sv. Janez Bosko (1815–1888), ustanovitelj salezijancev, ki je svoje delo z mladino izročil v Marijino varstvo.
Praznik Marije Pomočnice kristjanov slovesno praznujejo v številnih škofijah po svetu. V ljubljanski nadškofiji ga posebej praznujejo na Brezjah, ki so najbolj priljubljena in znana slovensko božja pot ter v župniji Marije Pomočnice na Rakovniku.
Po naročilu mošenjskega župnika Urbana Ažbeta so leta 1800 na Brezjah postavili novo stransko kapelico v čast Mariji Pomagaj. V njej je bila slika Leopolda Layerja, posnetek znamenite Cranachove Marije Pomočnice. Leopold Layer je leta 1814 iz zaobljube, ker je bil po Marijini priprošnji rešen iz ječe, poslikal celotno kapelico. Marijina podoba je postala vir milosti in navdiha, saj so pred njo molili številni verniki, ki so prihajali od blizu in daleč. Pozornost so vzbudila različna uslišanja. Ljubljanski škof Jakob Missia (1897–1899) je 9. oktobra 1889 blagoslovil temeljni kamen za novo Marijino cerkev, 7. oktobra 1900 pa jo je tudi posvetil.
Vir: Katoliška Cerkev

Gospodov vnebohod, slovesni praznik
2025-05-29
V Katoliški Cerkvi v četrtek, 29. maja 2024, obhajamo slovesni praznik Gospodovega vnebohoda, ko je od mrtvih vstali Kristus dopolnil zemeljsko delovanje in odšel v nebo.
Gospodov vnebohod je poleg velike noči in binkošti eden izmed najpomembnejših krščanskih praznikov, ki so ga zanesljivo obhajali že ob koncu 4. stoletja.
Praznik obhajamo štirideset dni po veliki noči, saj se je Jezus po svetopisemskem izročilu po vstajenju štirideset dni prikazoval učencem in izbranim pričam, preden je odšel v nebo (prim. Mr 16,19–20; Lk 24,50–53 in Apd 1,9–11).[1]
Praznik želi poudariti pomen Kristusove bližine z Bogom Očetom in Svetim Duhom. Jezus, ki je z dušo in telesom odšel v nebesa, ostaja med nami prisoten na več načinov. Kot je zapisano v Konstituciji o svetem bogoslužju drugega vatikanskega cerkvenega zbora (1962–1965), je Kristus navzoč tedaj, ko skupnost verujočih (Cerkev) moli ali poje, v Božji besedi, zapisani v Svetem pismu, v duhovnikovi osebi, ko deluje v Jezusovem imenu, v zakramentih ter na posebej očiten in izrazit način v zakramentu evharistije, ki predstavlja trajno Kristusovo navzočnost.[2]
Pomen Kristusovega vstajenja in trajne navzočnosti med ljudmi je temelj, na katerem sloni nauk Cerkve in iz katerega izhaja tudi njeno verovanje. Cerkev po Kristusovem naročilu od zadnje večerje dalje (prim. Mt 26,26–30) ponavlja besede posvetitve kruha in vina v Kristusovo telo in kri.

[1] Vzdignil se je pred njihovimi očmi in oblak ga je zastrl njihovim pogledom. Ko so po njegovem odhodu strmeli v nebo, glej, sta stala pri njih dva moža v belih oblačilih, ki sta rekla: »Možje Galilejci, kaj stojite in gledate v nebo? Ta Jezus, ki je bil vzet od vas v nebo, bo prišel prav tako, kakor ste ga videli iti v nebo« (Apd 1,6–11).
[2] Prim. Konstitucija o svetem bogoslužju (B 7).
Vir: Katoliška Cerkev

Obiskanje Device Marije, praznik
2025-05-31
Marijino obiskanje tete Elizabete je najprej uvedel sv. Bonaventura kot poseben praznik članov frančiškanske družine, pozneje ga je sprejel tudi rimski bogoslužni koledar. Namesto 2. julija ga sedaj praznujemo vmes med Gospodovim oznanjenjem in rojstvom sv. Janeza Krstnika.
Vir: Hozana.si
