Nadškofija Ljubljana

Ustvarjalna delavnica V vrtincu podob
2023-03-16 08:00 - 2023-03-19 17:00 (Europe/Ljubljana)
V Ignacijevem domu duhovnosti v Ljubljani organizirajo ustvarjalno delavnico z naslovom V vrtincu podob: Okrevanje od popačene podobe Boga, ki bo potekala od 16. do 19. marca 2023 pod vodstvom s. Judite Mihelčič OSU.
Mnogi med nami trpijo zaradi osebnih strahov in izkrivljene podobe Boga. Ta popačenja Božje podobe povzročajo v našem življenju duhovno trpljenje. Morda razumsko verjamemo v Boga ljubezni in usmiljenja, osebno pa se bojimo, da Bogu ni mogoče ugoditi, da je čustveno oddaljen, nasilen ali da nas je pozabil in zapustil.
PRIJAVA
Vir: Katoliška Cerkev

Večer Plus+
2023-03-14 19:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.

Večere pripravljata Katoliška mladina in skupina Svetnik.
KDAJ: 14. marec 2023 ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: Večeri so odprti za vse starosti.
Vir: Katoliška mladina

Prireditev in sveta maša ob 80. obletnici Gibanja fokolarov
2023-03-11 09:00 - 13:00
Praznovanje 80. obletnice Marijinega Dela – Gibanja fokolarov bo potekalo pod naslovom Sledovi luči v soboto, 11. marca 2023, od 9.00 do 11.00 v Cankarjevem domu na Vrhniki.
Zahvalno sveto mašo bo ob 12.00 v župnijski cerkvi spreobrnjenja sv. Pavla na Vrhniki daroval ljubljanski nadškof msgr. Stanislav Zore.
Uradni datum začetka Gibanja fokolarov je 7. december 1943, ko se je Chiara Lubich popolnoma posvetila Bogu. Med vojno vihro so skupaj s prijateljicami v zakloniščih prebirale evangelij in ga poskušale konkretno udejanjiti. Posebej so jih nagovarjale besede, ki so vabile k ljubezni do bratov. Ustanovno listino gibanja pa so našle v Jezusovih besedah: »Oče, da bi bili vsi eno.«
Edinost je torej postala vodilna misel porajajočega se gibanja, ki je izhajajoč iz evangelija kmalu prešel meje Italije in Evrope. Danes je razširjeno po vsem svetu. Njegovi člani si prizadevajo v osebnih in družinskih odnosih, pa tudi na delovnih mestih, v družbi in Cerkvi graditi pristne odnose medsebojne ljubezni, da bi tako prispevali k uresničitvi edinosti, za kakršno je prosil Jezus.
Več o gibanju najdete na spletni strani: www.gibanjefokolarov.si.

Besedilo je posredovala tiskovna predstavnica Gibanja fokolarov Marjana Debevec (GSM: 041 611 730).
Vir: Katoliška Cerkev

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2023-03-10 17:30
Od marca 2023 naprej bo v baziliki Marije Pomagaj vsak drugi petek v mesecu zvečer molitev, sveta maša ter blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića.
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Od marca 2023 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
10. marca 2023
Ob 17.30 – molitev rožnega venca
Ob 18.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Termini svete maše in blagoslova bodo sledili:
14. april, 12. maj, 9. junij, 14. julij, 11. avgust, 8. september, 13. oktober (molitev ob 18.30, sveta maša ob 19.00)
10. november, 8. december (molitev ob 17.30, sveta maša ob 18.00)

Odprtje razstave Kregarjevega križevega pota
2023-03-06 18:00
V jubilejnem Kregarjevem letu smo v sodelovanju z Društvom 1824 Brežice v atriju pred zavodsko cerkvijo v postnem času postavili na ogled slike križevega pota, ki ga je Stane Kregar naslikal leta 1970 za župnijsko cerkev sv. Lovrenca v Brežicah.
Vabimo vas na odprtje razstave, ki bo v ponedeljek, 6. marca 2023, ob 18. uri v atriju pred zavodsko cerkvijo (Štula 23, Ljubljana); križev pot bo predstavila umetnostna zgodovinarka Alenka Černelič Krošelj, direktorica Posavskega muzeja Brežice in predsednica predsedstva Skupnosti muzejev Slovenije, odprla pa jo bosta brežiški župnik Ivan Šumljak in direktor zavoda mag. Anton Česen. V glasbenem programu ob odprtju bodo nastopili učenci GŠ Matije Tomca iz razredov profesoric Marte Močnik Pirc in Barbare Tišler.
Več o razstavi lahko preberete na galerijski spletni strani.
Zavod sv. Stanislava

Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Matija, apostol, praznik
2023-02-24
Apostolska dela poročajo, da so apostoli na mesto Juda Iškarijota izvolili za apostola sv. Matija. Legenda pripoveduje, da je pozneje deloval v Etiopiji in umrl mučeniške smrti. V koledarju vesoljne Cerkve je njegov spomin 14. maja, pri nas pa že od nekdaj 24. februarja.
Vir: Hozana.si

Taizejska molitev
2023-02-23 20:00
Pri taizéjskih molitvah se prepletajo Božja beseda, taizéjski spevi in tišina. Udeležiš se jih lahko na različnih krajih po Sloveniji.
Naslednja taizejska molitev v Ljubljani bo v četrtek, 23. februarja.
Več na spletni strani Katoliške mladine.

Sveta maša ob 30-letnici ustanovitve SŠK
2023-02-23 09:00 - 17:00
Ob 30-letnici ustanovitve Slovenske škofovske konference, bodo škofje darovali sveto mašo, 23. februarja, ob 9. uri v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja.

Srečanje za srednješolce
2023-02-17 18:00
Po novembrskem srečanju v Podutiku, na katerem se je zbralo okoli 80 srednješolcev iz več kot 5 župnij, zopet vabimo mladinske skupine, da se nam pridružijo na Life Teen tematskem večeru za srednješolce.
Na tokratnem srečanju bomo spregovorili o tem, kako živeti vero v javnosti. Vsak izmed nas nosi to odgovornost, predvsem pri temah, pri katerih kot katoličani ne moremo in ne smemo odstopati. To so: homoseksualne zveze, kloniranje, raziskave zarodnih matičnih celic, evtanazija in splav.
Kot gost se nam bo pridružil Jakob Praznik iz Mladih za življenje.

Prijava na srečanje

Srečanje bo potekalo v petek 17. 2. 2022 ob 18.00 v kulturnem domu Groblje.
Več informacij in prijave na emanuel@katoliškamladina.si ali na spodnji povezavi.
Prijava
Vir: Katoliška mladina

Večer Plus+
2023-02-14 19:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in skupina Svetnik.
KDAJ: 14. februar 2023 ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: Večeri so odprti za vse starosti.
Vir: Katoliška mladina

Svetovni dan bolnikov
2023-02-11
Za svetovni dan bolnikov, ki bo kot vsako leto 11. februarja, na god Lurške Matere Božje, je papež Frančišek napisal poslanico z naslovom »Poskrbi zanj«. Sočutje kot sinodalno izvajanje zdravljenja. Pri nas bo osrednja slovesnost kot vsako leto v narodnem svetišču Marije Pomagaj na Brezjah, v soboto, 11. februarja, ob 10.00, ki jo bo vodil mariborski nadškof msgr. Alojzij Cvikl.
Papeževo poslanico najdete na povezavi.
Msgr. Miro Šlibar,
koordinator Medškofijskega odbora
za pastoralo zdravja

Romanje od Marije Pomagaj na Brezjah do rojstne hiše Franceta Prešerna v Vrbi
2023-02-08 08:30 - 17:00
Kulturni praznik bomo obeležili s tradicionalnim 7. romanjem od bazilike Marije Pomagaj na Brezjah do rojstne hiše pesnika Franceta Prešerna ter škofa Antona Vovka v Vrbi.
Po nekaj letnem premoru bomo letos na kulturni praznik, tokrat že sedmič, romali od bazilike Marije Pomagaj na Brezjah do rojstne hiše pesnika Franceta Prešerna ter škofa Antona Vovka v Vrbi.
Zbrali se bomo pri sv. maši ob 8.30. Po njej bomo krenili po stari romarski poti, ki je povezovala Brezje, Vrbo in naprej Višarje.
Na poti bomo spoznavali rojstne vasi slovenskih literatov in drugih pomembnih osebnosti, ki so s svojim delom bogatili in ustvarjali slovensko kulturo.
Romanje bomo zaključili v Vrbi, z molitvijo v cerkvi sv. Marka.
Prevoz iz Vrbe nazaj na Brezje bo zagotovljen, za malico pa poskrbi vsak romar sam iz svoje popotne torbe.
Vir: Marija.si

Duhovne vaje v tišini za študent(k)e: Upočasnimo korak in prisluhnimo Bogu
2023-02-08 08:00 - 2023-02-12 17:00
Ignacijev dom duhovnosti v Ljubljani vabi na duhovne vaje v tišini za študent(k)e z naslovom Upočasnimo korak in prisluhnimo Bogu.
Duhovne vaje so čas za srečanje z Bogom in z vsem, kar je zares pomembno v tvojem življenju. Življenje ti je zaupano, kaj boš z njim storil/-a? Kaj ima Bog pri tem?
Termin:

8.-12. februar

Februarski termin vodita p. Milan Bizant DJ in p. Damjan Ristić DJ.
Več informacij in prijava
Na spletni strani Ignacijevega doma najdete tudi druge zanimive programe, med katerimi lahko poiščete tistega, ki vam ustreza.
Vir: Katoliška Cerkev

Literarna matineja: Zrcalo Bidermajerja
2023-02-06 11:00 - 17:00
Celjska Mohorjeva družba vabi v ponedeljek, 6. februarja 2023, ob 11. uri v knjigarno Celjske Mohorjeve družbe na Nazorjevi ulici 1 v Ljubljani na literarno matinejo Zrcalo bidermajerja.
Luiza Pesjakova ni bila samo hči rodoljubnega dr. Crobatha, tudi ne samo »Prešernova najnadarjenejša učenka« in »Josipa Cimpermana najboljša prijateljica«, ampak je bila predvsem in zlasti »najodličnejša in najplodovitejša slovenska pesnikinja«, pisateljica in dramatičarka 2. polovice 19. stoletja, nadarjena, marljiva in visoko izobražena kulturna delavka ter »blaga žena«. Pesmi Luize Pesjakove, s katerimi je na straneh V(e)rtca od leta 1871 do izida slovenske pesniške knjige na pragu devetdesetih let 19. stoletja množično razveseljevala (naj)mlajše in skupaj z njimi nekoliko starejše bralce, so šopek krasnóvonjavih vijolic poezije, ki tako po izrazu kot duhu pripadajo literarnemu bidermajerju. Z zelenim trakom povezan in pred zlato zrcalo, s katerega se odbijajo žarki svetlobe duhovnega in patriotičnega bidermajerja, položen sedaj lepša branje tudi bralcem nove monografije dr. Urške Perenič.
Gostje bodo dr. Urška Perenič, ddr. Igor Grdina ter dr. Andrej Rozman. Z njimi se bo pogovarjala urednica Celjske Mohorjeve družbe Meta Lenart Perger.
www.mohorjeva.org
Vir: Katoliška Cerkev

Dan posvečenega življenja
2023-02-02 15:00 - 17:00
Spoštovane sestre redovnice in bratje redovniki.
Praznik Jezusovega darovanja v templju je na poseben način tudi vaš praznik. Takrat so starši Jezusa prinesli v tempelj, da bi ga darovali Gospodu. Pozneje je tempelj sam razglasil za prostor, ki je njegovega Očeta. Na ta dan se bomo torej po Jezusovem zgledu tudi mi zahvalili za izvoljenost in posvečenost, ki jo živimo v skupnosti bratov in sester. Za škofe pa je to priložnost, da se vam posebej zahvalimo za vašo navzočnost in za pričevanje posvečenega življenja v naši krajevni Cerkvi.
Bogu posvečene sestre in brate zato vabim, da se na svečnico, 2. februarja 2023, zberemo v Plečnikovi cerkvi sv. Frančiška v Šiški, kjer nas bodo sprejeli bratje frančiškani. Ob 15.00 bomo začeli molitveno uro, molitev pa se bo prelila v daritev svete maše, med katero bomo obnovili redovne zaobljube in poživili svojo podaritev Bogu in Cerkvi. Premišljevali in zahvaljevali se bomo v duhu povabila izroči svojo pot Gospodu.
Po sveti maši bomo medsebojno povezanost okrepili tudi z bratskim in sestrskim druženjem ob besedi in okrepčilu.
Msgr. Stanislav Zore OFM,
nadškof

Vseslovensko srečanje mladinskih pevskih zborov
2023-01-29 15:00 - 17:00
Salezijanska mladina vsaki dve leti organizira že tradicionalna srečanja mladinskih pevskih zborov.
Naslednje srečanje bo potekalo v nedeljo, 29, januarja 2023 ob 15.00 v cerkvi sv. Janeza Boska v Mariboru.

Več informacij in možnost prijave najdete na naslovu: donbosko.si/mpz.
Vir: Don Bosko Slovenija

Spreobrnitev apostola Pavla
2023-01-25
Že vsaj od 7. stoletja dalje se s posebnim praznikom v Cerkvi spominjamo spreobrnitve zagrizenega sovražnika prve Cerkve, Savla, ki je pozneje kot apostol Pavel izredno širil Kristusov nauk po rimskih pokrajinah.
Vir: Hozana.si

Katehetski simpozij 2023
2023-01-23 - 2023-01-25
53. katehetski simpozij bo potekal v spletni obliki med 23. in 25. januarjem 2023. Izobraževanje se bo tokrat osredinilo na katehezo, namenjeno odraslim, posebej staršem. Dr. Tadej Stegu bo predstavil metodološki pristop pri delu z odraslimi, mag. Luka Mavrič bo spregovoril o življenjski situaciji današnjih staršev in delu z družinami, v tretjem večeru pa bodo prikazani konkretni primeri srečanj s starši. Po simpoziju bodo na škofijski ravni potekali še katehetski dnevi v živo, ki bodo priložnost za odmev na vsebino simpozija, izmenjavo izkušenj in povezovanje.
Več informacij: sku@rkc.si; 031/312 110.
Slovenski katehetski urad

Nedelja Božje besede
2023-01-22
Geslo letošnje nedelje Božje besede je vzeto iz preroka Izaija: »Razširi prostor svojega šotora, razpni pregrinjala svojih bivališč« (Iz 54,2). Navezuje se na sinodalni proces, ki se bo sklenil s škofovskim zasedanjem oktobra 2023. Sestavljavci dokumenta za celinsko fazo so v Frascatiju v duhu sinodalne metodologije poslušanja, pogovora in razločevanja pregledali povzetke, ki jih je med škofijsko fazo sinodalnega procesa pripravilo 112 škofovskih konferenc, vzhodne katoliške cerkve, redovne skupnosti, cerkvena združenja in gibanja. Odziv krajevnih cerkva je bil izjemen. Iz sinteze njihovega dela so udeleženci zasedanja pripravili dokument, ki ga bom kmalu dobili tudi v slovenščini.
Ob prebiranju poročil s škofovskih konferenc so bili udeleženci ganjeni »nad čudovitimi deli, ki jih Bog opravlja v svoji Cerkvi«, in so doživeli, da se »nam Cerkev ponuja kot dom za vse«. Izkušnja sinodalnosti, ki jo živimo, vodi k »resničnemu sprejemanju vseh«, kar je dejansko cilj sinode. Udeleženci srečanja v Frascatiju so skupno razločevali in sledili metodi duhovnega pogovora, kar so izkusile številne skupine že v prvi fazi sinodalnega procesa. Prav razločevanje, poslušanje in medsebojno sprejemanje so bistvene drže, ki jih bomo skušali uresničevati v nadaljnji in sklepni fazi sinode – da bi to postal habitus Cerkve prihodnosti.
Ta vzajemnost med člani Cerkve pa edina omogoča, da se uresničijo v davnini napovedane besede preroka Izaija. Njegova domovina je bila poteptana in ponižana, zdela se je kot nerodovitna in zavržena žena. Toda v Božjem imenu ji je prerok napovedal tolikšen razcvet, toliko potomcev, da si bo morala razširiti šotor in bivalne prostore. Ta obljuba se v Izraelu ni v celoti izpolnila. Ko je prišel na svet Kristus, so bila v šotor Božjega kraljestva sprejeta tudi poganska ljudstva. Toda do danes številni še niso našli poti vanj. Cerkev se jim ne dozdeva dom. Toda sinodalno dogajanje kaže, da je v Cerkvi močan naboj. Če bomo razločevali, kaj Jezusov Duh govori Cerkvi, če mu bomo prisluhniti v sebi in bližnjem, bomo razširili ne le svojih šotorov, temveč svoja srca. In tavajoči in brezdomci bodo našli v Cerkvi Očetov dom. Naj nas nedelja Božje besede na novo vzpodbudi k tej Jezusovi drži.
V tem duhu bodo na nedeljo Božje besede, 22. januarja 2023, srečanja v vsaki škofiji.
Jure Koželj,
voditelj bibličnega gibanja

Svetopisemski maraton 2023
2023-01-21 - 2023-01-26
Svetopisemski maraton je končno tu, in to že 15. po vrsti! Odvijal se bo od sobote, 21. januarja 2023, do četrtka, 26. januarja 2023, pod naslovom »Le pogum, vstani! (Mr 10, 49)«. Organizatorji maratona smo geslo izbrali z mislijo, da je vsemogočni Bog tisti, ki nas pozna do obisti, ve za naše stiske, sliši naše prošnje in molitve ter nas nenehno varuje in opogumlja. Bog nam na razne načine sporoča, naj vztrajamo in Mu zaupamo. Svetopisemski maraton je eden takih dogodkov, kjer se lahko napolnimo z Božjo milostjo in gremo pogumno naprej.
Kaj se bo dogajalo? Najbolj znano je osrednje branje Svetega pisma, ki traja teden dni, noč in dan, kjer se zvrsti prek tisoč bralcev in prebere celotno Sveto pismo. Mnogi smo se branja že udeležili, v živo (pred korono) ali po Zoomu (zadnja leta), in vemo, da Sveti Duh zmeraj izbere prikladen del Svetega pisma, ki nas nagovori v trenutni situaciji. Neverjetno. Tako »klasično« branje je najprimernejše za odrasle. Na spletni strani maratona je na voljo prijavni obrazec za branje. Vabljeni, da si skupaj s svojo skupinico rezervirate urico branja.
Kje se bo odvijal maraton? Osrednje branje bo potekalo preko Zooma, spremljevalni dogodki pa so
»raztreseni« po Sloveniji. Največ jih bo v Ljubljani; bodo pa tudi v Kranju in Slovenj Gradcu. S svojim mini maratonom pa lahko prispevate, da bo Beseda, kot vsako leto, slišana v več kot 80 različnih krajih, tudi v vašem.
Kam se lahko prijavim kot župnija? Če želite spodbuditi svoje sožupljane, naj začnejo redno branje Svetega pisma, je Svetopisemski maraton primeren začetek. Pričevanja namreč povejo, kako so se ljudje po branju na maratonu odločili, da bodo redno brali Božjo besedo. Župnijski mini maraton
je tako čudovita priložnost, da opogumite ljudi v župniji. Petnajst minut po maši, vsak dan pol ure
preko Zooma, za uro ali dve, morda tudi cel dan … Možnosti je ogromno. Gradiva in navodila, ki so na voljo na spletni strani, vam bodo pri izvedbi takega dogodka pomagala, vi pa samo pripeljite ljudi.
Kaj pa otroci in družine? Na spletni strani Svetopisemskega maratona so objavljena gradiva za različne mini maratone: družinski, zakonski, veroučni, za starejše v domovih, v bolnišnicah. Za mlajše člane lokalnih skupnosti je na voljo gradivo za veroučence, ki nudi kratek program za izpeljavo učne ure, povezane s svetopisemsko zgodbo. Na tak način spodbu jamo ozaveščanje mladih kristjanov k pomembnosti stika z Božjo besedo in prenosu krščanskih vrednot v vsakdan, na otrokom primeren način. Družinski mini maraton mamam in očetom predlaga, da se vsaj en večer v tednu trajanja maratona skupaj z otroki zberejo okoli družinske mize, preberejo svetopisem-
sko zgodbo in se pogovorijo o kratkih vprašanjih, ki so navedena v gradivu. Tak mini maraton spodbuja branje Božje besede doma, pogovor o verskih tematikah, vzgojo za krščanske vrednote in krepi družinsko povezanost. Preverite še druge možnosti na spletni strani in si oglejte pripravljena gradiva za tisti mini maraton, ki vas zanima.
Pestrost gostov, vsem pa Sveto pismo spreminja življenje. Poleg branja Svetega pisma organiziramo tudi spremljevalni program, ki ga najdete v celoti na spletni strani maratona. Naj poudarim uvodno slovesnost v Ljubljani, kjer bomo gostili župnika grkokatoliške župnije iz Metlike. Pa taizejsko molitev, znani nogometaš Tavares je tudi kristjan. Na zaključni slovesnosti bo z nami delila svojo
preizkušnjo mama, ki je ostala sama s polno hišo otrok, brez redne službe in z visokimi položnicami.
Preko osebne zgodbe nam bo razkrila svoj recept za trdno vero in neomajno zaupanje v Boga.
Bog nas vabi na različne načine, da se Mu približamo. Izkoristimo ta čudoviti dogodek, da se skupaj opogumimo za nadaljnjo pot.
Le pogum, vstani! Se vidimo na maratonu! Več
informacij: www.svetopisemskimaraton.si.
Tanja Povšnar Vrečar,
soorganizatorka maratona

Taizejska molitev
2023-01-19 20:00
Taizéjske molitve

Pri taizéjskih molitvah se prepletajo Božja beseda, taizéjski spevi in tišina. Udeležiš se jih lahko na različnih krajih po Sloveniji.

Taizéjske molitve v Ljubljani:

19. januar ob 20. uri v evangeličanski cerkvi

Teden molitve za edinost kristjanov
2023-01-18 - 2023-01-25
Januarski teden molitve za edinost nas bo tokrat spomnil na to, da ekumenizem ni samo molitev za ta veliki cilj, ampak vključuje tudi konkretno sodelovanje med kristjani različnih skupnosti in cerkva. Gre za področja, kot so: pravičnost in mir, krepitev družinskega življenja, spoštovanje manjšinskih skupnosti, ohranjevanje stvarstva ter sprava med narodi in skupnostmi. V tem smislu so pri nas izjave Sveta krščanskih cerkva in islamske skupnosti, v katerih se soglasno zavzemajo za temeljne človeške vrednote. Lani poleti so se v takšni izjavi izrekli v prid tradicionalnega pojmovanja družine
in zakona.
Naša molitev in razmišljanja v dneh od 18. do 25. januarja se tokrat dotikajo rasizma v ZDA, posebej v zvezni državi Minnesoti. Rasizem ima tam dolgo in krvavo zgodovino. Država se uvršča med tiste, v katerih vlada najhujše rasno razlikovanje v ZDA. Hude zgodovinske rane so bile prizadete skupnostim ameriških domorodcev in potomcem Afroameričanov. Zgodovina krščanskih cerkva je tam povezana z rasnimi konflikti, ki še povečujejo medsebojno razdeljenost.
Molitev za edinost ima velik pomen, ko poteka skupaj z bojem proti vsemu, kar nas krivično deli kot ljudi, ki smo ustvarjeni po Božji podobi in moramo biti zato deležni enakega dostojanstva.
Osrednje besedilo, ob katerem bomo premišljevali in molili, je vzeto iz preroka Izaija in se glasi: »Naučite se delati dobro, skrbite za pravico. Pomagajte zatiranemu, zagovarjajte siroto, branite vdovo« (Iz 1,17). Tema »skrbi za pravico« je tudi sestavina sinodalnega procesa, ki je prav tako v službi »social ne pravičnosti, človekovih pravic in skrbi za skupni dom« (Pripravljalni dokument št. 30).
Dr. Bogdan Dolenc,
član Komisije za ekumenizem in medverski dialog

Srečanje tajnikov ŽPS
2023-01-14 09:00 - 17:00
Škofijski urad za laike vabi na srečanje tajnikov župnijskih pastoralnih svetov (ŽPS), ki bo v soboto, 14. januarja, ob 9.00. Srečanje bo potekalo v dvorani župnijske cerkve v Ljubljani – Kosezah. Lepo vabljeni, da o tem obvestite ter spodbudite tajnike svojih ŽPS k udeležbi. Informacije in prijave na:
urad.za.laike.lj@rkc.si, tel. št.: 01/234 26 51.
Helena Šijanec,
tajnica Škofijskega urada za laike

Obletnica priznanja samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije s strani Svetega sedeža
2023-01-13
Sveti sedež je 13. januarja 1992 med prvimi državami priznal samostojno državo Slovenijo. Priznanje Svetega sedeža je bilo odločilnega pomena tudi za ostala priznanja, ki so temu sledila (predvsem drugih evropskih držav).
Izjava Slovenske škofovske konference ob mednarodnem priznanju samostojne države Slovenije – 15. januar 1992
Mednarodno priznanje samostojne in suverene države Slovenije je edinstveni dogodek v zgodovini slovenskega naroda. Splošnemu veselju se pridružuje tudi Slovenska škofovska konferenca in izreka svoje čestitke ter najboljše želje vsem državljanom in vodstvu naše mlade države. Prepričani smo, da je ob mednarodnem priznanju državo Slovenijo priznal tudi Bog sam, zato nanjo kličemo posebni božji blagoslov.
V tem trenutku pa se s posebno hvaležnostjo spominjamo vseh v naši sedanjosti in bližnji in daljnji preteklosti, ki so ta izjemni trenutek pripravljali s svojim kulturnim, političnim, socialnim, gospodarskim, vzgojnim in verskim delovanjem. Mnogi so za demokracijo in svobodo, ki smo ju končno doživeli, veliko pretrpeli ali celo dali življenja. Iskreno smo hvaležni vsem, ki so kakor koli prispevali, da smo dočakali ta dan.
Svoje priznanje izrekamo političnemu vodstvu naše države, ki se je v teh zadnjih časih za to posebno prizdevalo. Veseli smo, da so med temi zaslužnimi ljudmi tudi mnogi člani katoliške Cerkve. Vse spodbujamo, da svoje delo nadaljujejo v nesebičnem služenju domovini. Prav tako se zahvaljujemo vsem prijateljem po svetu, našim rojakom in drugim, ki so nas razumeli in nas podpirali v naših upravičenih prizadevanjih. S posebno hvaležnostjo se spominjamo vsega, kar so za mir in našo samostojnost naredili papež Janez Pavel II. in njegovi sodelavci, ko je Vatikan že 13. januarja 1992 pred drugimi priznal državi Slovenijo in Hrvaško.
Z doseženim mednarodnim priznanjem smo obrnili stran narodove zgodovine. Pred nami je zelo zahtevna prihodnost. Od nas vseh terja medsebojno spoštovanje, kulturni dialog, odprtost in razumevanje, slogo in pošteno sodelovanje. Mednarodno priznana slovenska država bo imela svoj pomen predvsem tedaj, če bo pospeševala ne le svoje gospodarsko in politično uveljavljanje, temveč tudi duhovno blaginjo, kulturni, moralni in verski napredek vseh naših državljanov. Za to si hočemo prizadevati tudi v prihodnje. K temu delu v suvereni državi Sloveniji vabimo vse katoliške vernike in vse druge sodržavljane v zaupanju za božjo pomoč.
Msgr. dr. Alojzij Šuštar
Ljubljanski nadškof metropolit in
predsednik Slovenske škofovske konference
Ljubljana, 15. januarja 1992

Msgr. Anton Jamnik o poteku dogodkov s priznanjem samostojne države Slovenije
1. Papež Janez Pavel II. se je sam osebno zavzel za priznanje samostojne države Slovenije
Sveti sedež je 13. januarja 1992 med prvimi državami priznal samostojno državo Slovenijo. Priznanje Svetega sedeža je bilo odločilnega pomena tudi za ostala priznanja, ki so temu sledila (predvsem drugih evropskih držav). Natančna analiza zgodovinarjev bo lahko podrobneje argumentirala, kako je bilo to priznanje odločilnega in ključnega pomena za druga priznanja, ki so temu sledila. Ker sem bil v letih 1990-1994 tajnik pri nadškofu Šuštarju se natančno spomnim, kako se je nadškof Šuštar razveselil tega priznanja za katero se je v tesnih prijateljskih odnosih s tedanjim papežem Janezom Pavlom II. prizadeval. Prav tega dne (13. januarja 1992) je bila neka slovesnost v Cankarjevem domu in k nadškofu je pristopil tedanji zunanji minister dr. Rupel in nadškofu čestital ter se mu zahvalil, da je na vse mogoče načine od prvih demokratičnih volitev in plebiscita 1990. bil tesno povezan s Svetim sedežem in tedanjim papežem Janezom Pavlom II. Iz zelo zanesljivih virov vsaj dveh pomembnih Slovencev v Rimu sem kasneje izvedel, da se je papež Janez Pavel II. sam osebno zavzel za priznanje samostojne države Slovenije. Tako naj bi 12. januarja 1992 mimo proceduralnih postopkov (ali običajnega diplomatskega čakanja na to kako, se bodo drugi odločili) sprejel odločitev o priznanju samostojne države Slovenije. Res je, da je nekaj držav že preje priznalo Slovenijo, toda moralna in simbolna vloga, ki jo ima Sveti sedež v svetovnem dogajanju, je bila, to lahko danes povsem mirno in argumentirano trdimo, ključnega in odločilnega pomena ter povsem jasna in izrecna podpora Sloveniji, da se vrne v evropsko skupnost kot samostojna država.
2. Sveti sedež je že leta pred priznanjem zelo intenzivno in veliko mero razumevanja podpiral ustanovitev in priznanje samostojne države Slovenije
Ko se je po volitvah leta 1990 in po plebiscitu istega leta decembra ustvaril nov položaj v Jugoslaviji in Sloveniji, je Sveti sedež z vso pozornostjo spremljal novo nastale razmere. »Kmalu se je pokazalo, da obstaja resna nevarnost, da se bodo obstoječe napetosti še povečale in celo izrodile v konflikt. Zato je sveti sedež konec januarja 1991 jasno pozval:
– k spoštovanju pravice narodov do samoodločbe
– k spoštovanju človekovih pravic in pravic narodnih skupnosti
– k odpovedni uporabi sile pri reševanju nesporazumov
– k neutrudnemu iskanju dialoga med sprtimi stranmi
– k vzpostavitvi mirnega sožitja med narodi Jugoslavije ob medsebojnem spoštovanju in pravičnosti.«[1]
Ta načela, ki jih je poudaril Sveti sedež so bila jasna podpora tudi slovenskim prizadevanjem za samostojno državo. Podobne zahteve so se še večkrat ponovile, tako pri papeževih govorih (30. januarja, 21. aprila, 8. maja, 23. maja 1991), kakor tudi na mednarodni ravni, še posebej na srečanjih Konference za varnost in sodelovanje v Evropi (KVSE). Ta prizadevanja in posredovanje Svetega sedeža so se še bolj okrepili po razglasitvi neodvisnosti Slovenije in Hrvaške 25. junija 1991. Omenili smo že papeževo posredovanje 28. junija, 29. junija, 3. julija, omeniti pa velja še njegovo posredovanje 21. julija, 24. julija, 26. avgusta ter 5. septembra 1991.[2]
Sveti sedež je podprl oblikovanje mednarodnega soglasja o primernosti takojšnjega priznanja obeh novih držav, Slovenije in Hrvaške. S tem namenom je kardinal državni tajnik 26. novembra 1991 izročil ambasadorjem držav članic KVSE memorandum. V njem se sklicuje na načela mednarodnega prava in odredbe jugoslovanske ustave iz leta 1974 glede pravice do odcepitve od federacije in priporoča začetek sporazumnega in pogojnega priznanja neodvisnosti Slovenije in Hrvaške in drugih republik, ki bi se za to odločile. Ta postopek podelitve pogojnega priznanja je bil vezan na zahtevo, da se republike formalno obvežejo,
– da bodo spolnjevale zakonite zahteve, vsebovane v dokumentih KVSE,
– še posebej glede zaščite človekovih pravic,
– glede demokracije
– in zaščite narodnih manjšin.[3]
“Sveti sedež je z izjavo Tiskovnega urada 20. decembra 1991 bolj podrobno opredelil svoje stališče glede krize v Jugoslaviji in z diplomatskimi notami zunanjim ministrstvom Slovenije in Hrvaške sporočil svojo pripravljenost priznati njihovo suverenost in neodvisnost, hkrati pa je postavil pogoje glede tega priznanja. Ko je Sveti sedež 13. januarja 1992 prejel formalno obvezo Republike Slovenije in Republike Hrvaške, da bosta spoštovali te pogoje, je prišlo tudi do priznanja samostojnosti.”[4]
Na srečanju ministrskega sveta zunanjih ministrov držav članic KVSE, ki je zasedal v Pragi 30. in 31. januarja 1992, je nadškof Msgr. Jean-Louis Tauran, tajnik oddelka za odnosa z državami, takole povzel stališče Svetega sedeža: “Sveti sedež je vedno upal, da se bo mogoče izogniti konfliktu v Jugoslaviji. Zato je, od začetka krize vztrajal pri zahtevi, da se federativne republike navdihujejo pri urejanju medsebojnih odnosov na 10 načelih zaključnega helsinškega dokumenta, po drugi strani pa, da čimprej začnejo z ustavnimi reformami, ki bodo pospeševale spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami narodnih manjšin in tako ustvarijo pogoje za demokracijo in za resnično pravno državo. Razvoj dogodkov in predvsem uporaba orožja so na žalost spremenili to upanje v iluzijo.
Priznavajoč obstoj Hrvaške in Slovenije – to priznanje ni bilo naperjeno proti nikomur – je Sveti sedež vzel na znanje položaj, ki je bil posledica legitimnih in na demokratičen način izraženih teženj. Ko je za to priznanje postavil zahteve, je Sveti sedež želel predvsem pospešiti uresničitev vseh obveznosti, ki so bile sprejete v helsinškem procesu, in podčrtati dejstvo, da bo KVSE morala biti porok zaupanja v vprašanjih, ki se nanašajo na položaj narodnih manjšin. S tem je Sveti sedež hotel, da se te nove države hkrati s priznanjem samostojnosti in neodvisnosti svečano obvezujejo, da bodo prispevale h gradnji Evrope – Evrope človekovih pravic in demokracije.”[5]
Priznanje Svetega sedeža samostojne države Slovenije 13. januarja 1992 je bilo odločilnega pomena za ostala priznanja, ki so temu sledila (15. januar 1992) in za vključevanje mlade države v mednarodno skupnost.Ob tem so zanimivi tudi vsebinski poudarki oziroma neke vrste pogoji, ki so povezani s priznanjem. Vsekakor je Sveti sedež zelo dobro poznal slovenske razmere in zato opozoril na tisto, kar je bilo zares ključnega pomena pri postopni graditvi vedno bolj demokratične dežele.
3. Državotvorna vloga Katoliške Cerkve v Sloveniji
Katoliška Cerkev v Sloveniji je v zgodovini tesno povezana z narodom, njegovo kulturo, jezikom in samozavestjo. Ob dogodkih, ki so povezani z njeno osamosvojitvijo, se je predvsem zavzemala za uveljavljanje človekovih pravic pod moralnim vidikom, za svobodo in enakopravnost slovenskega naroda in njegovo samostojnost. Tesna povezanost Cerkve s slovenskim narodom je razumljiva samo z vidika zgodovinskega razvoja slovenskega naroda, ki je prek krščanstva in Cerkve stopil v Evropo in evropsko kulturo.
Vodstvo Cerkve je ves čas, še posebej pa potem, ko so bile napovedane prve svobodne volitve v Sloveniji, z vso jasnostjo opozarjalo na odgovornost krščanskih laikov, da prispevajo svoj delež v družbenem dogajanju in se odločajo po svoji vesti. O tem nam govorijo izjave, ki so jih slovenski škofje zapisali pred spravno slovesnostjo v Kočevskem Rogu, pred plebiscitom, na dan osamosvojitve in tudi pozneje. V osamosvojitveno dogajanje so se dejavno vključevali kristjani v Sloveniji, zamejstvu in po svetu. Velikega pomena je bila tudi podpora škofovskih konferenc večine evropskih držav, Združenih držav Amerike in Kanade. Prav posebno vlogo pa je pri osamosvojitvenih prizadevanjih Slovenije imel Sveti sedež, ki je 13. januarja 1992 med prvimi priznal samostojno državo Slovenijo in s tem odločilno vplival na druga priznanja, ki so sledila 15. januarja in pozneje.
msgr. dr. Anton Jamnik, ljubljanski pomožni škof
[1] I. Jurkovič, Dejavnost Svetega sedeža za mir, v: Bogoslovni vestnik 61 (2001), 227.
[2] Prim. I. Jurkovič, Dejavnost Svetega sedeža za mir, 228.
[3] Prim. I. Jurkovič, Dejavnost Svetega sedeža za mir, 228.
[4] I. Jurkovič, Dejavnost Svetega sedeža za mir, 228.
[5] Navaja I. Jurkovič v razpravi Dejavnost Svetega sedeža za mir, 229.

Zgodovinski oris delovanja apostolske nunciature v Republiki Sloveniji
Apostolska nunciatura v Ljubljani je diplomatsko predstavništvo Svetega sedeža v Republiki Sloveniji. Papeško predstavništvo ima diplomatski značaj in status veleposlaništva. Apostolski nuncij je osebni in stalni predstavnik papeža tako v Katoliški Cerkvi kot pri oblasteh Republike Slovenije.
Poslanstvo apostolskega nuncija je, da tesneje in bolj učinkovito izraža skrb rimskega papeža za dobro Slovenije. V soglasnem delovanju s škofi bdi nad poslanstvom Cerkve s tem, da vzdržuje stike s civilnimi oblastmi, Cerkvijo ter drugimi krščanskimi in verskimi skupnostmi.
Državljani Slovenije smo leta 1990 izrazili željo po neodvisnosti, ki je bila ustavno določena tudi z referendumom leta 1991. Mednarodna skupnost je izbiro Slovencev priznala v skladu z Listino Združenih narodov in Helsinških sporazumov.
Sveti sedež je neodvisnost Republike Slovenije uradno priznal 13. januarja 1992. Temeljna izhodišča za ta korak so bila spoštovanje pravice narodov do samoodločbe; zavračanje uporabe sile ter sprejemanje dialoga kot edinega sredstva za doseganje pravičnih in mirnih rešitev. Odločitev Svetega sedeža je k takšnemu razmišljanju pomagala tudi drugim državam.
Papež Janez Pavel II. (1978–2005) je za prvega apostolskega nuncija v Republiki Sloveniji 24. junija 1992 imenoval naslovnega nadškofa v Doclei in tedanjega nuncija na Malti ter v Republiki San Marino s sedežem na Malti msgr. Piera Luigija Celato. Obisk predsednika Republike Slovenije Milana Kučana (1992), predsednikov vlad (1992 in 1993) in drugih ministrov v Vatikanu so okrepili odnose med državama. Sveti sedež je 19. februarja 1993 tudi potrdil statut samostojne Slovenske škofovske konference.
Po premestitvi nuncija Celate februarja 1995 je v kratkem obdobju ad interim posle neposredno iz Vatikana vodil msgr. Xavier Desire. Papež Janez Pavel II. je 26. julija 1995 za prvega stalnega nuncija v Ljubljani imenoval naslovnega nadškofa v Biblu, do takrat apostolskega nuncija v Alžiriji in Tuniziji ter apostolskega delegata v Libiji msgr. Edmonda Farhata.
Tretji apostolski nuncij v Republiki Sloveniji msgr. Marian Oleš je službo nastopil 17. decembra 2001, vendar zaradi zdravstvenih razlogov na tem mestu ni dolgo ostal.
Papež Janez Pavel II. je 15. maja 2002 za četrtega apostolskega nuncija v Republiki Sloveniji imenoval nadškofa Giuseppa Leanzo, 9. aprila 2003 pa za petega nuncija naslovnega nadškofa v Tamadi in dotedanjega apostolskega nuncija v Argentini msgr. Santosa Abrila y Castellója. Msgr. Castelló je bil hkrati imenovan tudi za apostolskega nuncija v Bosni in Hercegovini.
Papež Benedikt XVI. je 10. februarja 2011 za šestega apostolskega nuncija v Republiki Sloveniji s funkcijo apostolskega delegata na Kosovu imenoval naslovnega nadškofa mesta Caorle in apostolskega nuncija na Madžarskem msgr. Juliusza Janusza. Svoje delo v Sloveniji je msgr. Janusz sklenil oktobra 2018.

Papež Frančišek je 19. marca 2019 za sedmega apostolskega nuncija imenoval nadškofa msgr. dr. Jean-Marie Speicha. Msgr. Speich je naslovni nadškof kraja Sulci (Italija), pred prihodom v Slovenijo pa je deloval kot apostolski nuncij v Gani. Papež Frančišek mu je 24. oktobra 2013 podelil škofovsko posvečenje.

Izjave Komisije pravičnost in mir o slovenski samostojnosti
Škof Jamnik: Nadškof dr. Alojzij Šuštar in slovenska samostojnost
Vir: Katoliška Cerkev

Večer +
2023-01-10 19:00
Večer Plus+

Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in skupina Svetnik.
KDAJ: 10. januar 2023 ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: Večeri so odprti za vse starosti.
Vir: Katoliška Mladina

Podelitev služb
2023-01-08 08:00 - 09:00
Na nedeljo Jezusovega krsta, 8. januarja, bodo bogoslovcem, ki se pripravljajo na duhovniški poklic, v stolnici podeljene službe bralcev in mašnih pomočnikov. Sveta maša bo ob 9. uri v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja.

Srečanje kolednikov
2023-01-07 09:30 - 12:30
Ob zaključku Trikraljevske akcije bodo v začetku januarja po vseh škofijah potekala srečanja kolednikov. Vsi koledniki, animatorji in sodelavci prisrčno vabljeni, da se udeležite skupnega srečanja kolednikov.
Svojo udeležbo sporočite škofijskemu animatorju za misijone (ŠAM) vaše škofije.
Srečanja bodo potekala:
Celjska škofija:
14. 1. 2023, Don Boskov center Celje, od 9.00 do 13.00 (organizira ŠAM Matej Dečman)
Koprska škofija:
7. 1. 2023, Škofijska gimnazija Vipava, ob 10.00 (organizira ŠAM Niko Štrancar)
Ljubljanska nadškofija:
7. 1. 2023, Zavod sv. Stanislava, ob 9.30 (organizira ŠAM Slavko Kalan)
Mariborska nadškofija:
14. 1. 2023, Župnija sv. Rupert v Slov. Goricah (Voličina), od 9.30 do 13.00 (organizira ŠAM Jože Motaln)
Murskosoboška škofija:
14. 1. 2023, Župnija Gornja Radgona, ob 10.00 (organizira ŠAM Zoran Car)
Novomeška škofija:
7. 1. 2023, Župnija Šentjernej, ob 9.30 (organizira ŠAM Matej Gnidovec)

Sveta maša za rajnega zaslužnega papeža Benedikta XVI. v Ljubljani
2023-01-06 18:30
Apostolski nuncij v Sloveniji msgr. dr. Jean-Marie Speich, predsednik Slovenske škofovske konference in novomeški škof msgr. dr. Andrej Saje ter ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore lepo vabijo vse duhovnike, redovnike, redovnice in vernike k sveti maši za pokojnega zaslužnega papeža Benedikta XVI., ki bo v petek, 6. januarja 2023, ob 18.30 v ljubljanski stolnici.
Vsi verniki so lepo vabljeni, da se vpišejo v žalno knjigo, ki je odprta tudi v ljubljanski stolnici.

Praznik Gospodovega razglašenja
2023-01-06
Praznik Gospodovega razglašenja (epifanije) ali praznik sv. treh kraljev v Katoliški Cerkvi praznujemo 6. januarja.
Praznik Gospodovega razglašenja se v zahodni tradiciji imenuje tudi praznik sv. treh kraljev, s čimer je izraženo vsebinsko dopolnjevanje. Trije kralji (trije modri) podajajo bolj nazorno in živo predstavo o častilcih iz poganskih krajev, ki so prišli pozdravit in molit novorojenega Odrešenika.
Praznik so poleg 25. decembra (božič, praznik Jezusovega rojstva) uvedli na začetku četrtega stoletja in sicer najprej na Vzhodu in nato še na Zahodu. Z besedo epifanija so začeli označevati predvsem prihod modrih z Jutrovega (Vzhoda), saj pomeni prikazanje oz. razglašenje. Obisk modrih je opisan v Matejevem evangeliju (prim. Mt 2,1–12). Pisec omenjenega evangelija ne navaja števila oseb, pač pa pravi, da so prinesli trojen dar: zlato, kadilo ter miro in od tod tudi sklep, da so bili darovalci trije. Njihova imena v evangeliju niso zapisana, v različnih inačicah pa so znana iz treh legend. Imena iz zadnje so se razširila na Zahodu in se glasijo: Gašper, Miha in Boltežar.
Jezus se je najprej razodel pastirjem, nato pa kljub svojemu uboštvu in nebogljenosti tudi trem zastopnikom poganskih narodov. Modri so namreč že v prvi Cerkvi veljali za predstavnike poganskega sveta, saj so bili v njih na nek način h Kristusu pritegnjeni vsi narodi zemlje. To pomeni tudi začetek misijonskega poslanstva Cerkve. Modre je po izročilu in svetopisemskem besedilu vodila zvezda, ki jih je privedla k Jezusu. Jezusa so molili in ga priznali za mesijanskega kralja ter ga »razglasili« med svojimi rojaki.
Večer pred praznikom je po izročilu tretji sveti večer (prvi je pred božičem, drugi pa na silvestrovo pred novim letom), zato je na Slovenskem v navadi kropljenje z blagoslovljeno vodo in kajenje s kadilom po vseh prostorih hiše, na vhodna vrata pa se napiše začetnice imen treh kraljev z letnico novega leta: 20 + G + M + B + … .
Vir: Katoliška Cerkev

Evropsko srečanje mladih
2022-12-28 - 2023-01-01
Rostock 2022

Mladi iz vse Evrope se bodo zbrali že na 45. novoletnem srečanju, ki ga v enem od evropskih mest pripravljajo taizéjski brati.
ZA KOGA: mladi od 18. do 35. leta
DATUM: 28. 12. 2022 – 1. 1. 2023 (na pot se odpravimo že 27. 12. v večernih urah)
KRAJ: Rostock, Nemčija

Prijave na Evropsko srečanje mladih 2022 v Rostocku so zaključene.

Kako poteka ESM?

Evropsko srečanje mladih (ESM) je dogodek, ki ga že več let pripravlja Taizéjska skupnost kot del Romanja zaupanja na Zemlji. Mladi zapustijo poznanost in sigurnost domačih držav in se podajo v neznano, ne da bi vedeli, kdo jih bo sprejel in pogostil. Jim bo gostoljubje izkazala babice, ki v svojem stanovanju že leta živi sama, bo to pastor, ki ima par praznih sob v župnišču ali mlada družina?
V tretjem največjem nemškem mestu ob Baltskem morju z eno starejših univerz v deželi se bo novoletni utrip mesta spletel s spevi iz Taizéja ter utripom tisočih mladih z vseh koncev Evrope.
Vir: Katoliška mladina
