Nadškofija Ljubljana

Misijonska adventna akcija "Otroci za otroke"
2021-11-28 - 2021-12-25
Otroci po župnijah so vsako leto v adventu spodbujeni k dobrodelnosti. Za ta namen pripravimo ADVENTNI KOLEDAR, ki služi kot pomoč otrokom, staršem in katehetom pri doživljanju adventnega časa in pripravi na Jezusovo rojstvo. Koledar pa jih spodbuja tudi k njihovi solidarnosti z otroki po svetu, ki živijo v revščini in velikem uboštvu.
Prihranki, ki jih v decembrskih dneh podarijo otroci za svoje vrstnike, revne otroke po svetu, pomagajo zgraditi otroške vrtce, šole in dispanzerje v deželah v razvoju. Lahko bi rekli: »Zrno na zrno pogača, evro na evro …«

Mednarodna znanstvena konferenca o sv. Ignaciju
2021-11-27 14:00 - 17:00 (Europe/Ljubljana)
Slovenska provinca Družbe Jezusove v sodelovanju s Teološko fakulteto UL organizira poldnevno mednarodno znanstveno konferenco v angleškem jeziku, kjer bodo sodelovali slovenski in tuji jezuiti. Naslov konference je Ignatius’ Autobiography – Key Ignatian Themes (Ignacijeva avtobiografija – ključne ignacijanske teme).
Konferenca bo potekala 27. novembra, z začetkom ob 14.00 uri po Zoomu. Koda srečanja je 939 3889 8012. Celoten program najdete na tej povezavi.
Konferenca spada v okvir pobud, ki jih jezuiti organizirajo po celem svetu ob priložnosti 500-letnice Ignacijevega spreobrnjenja. Več o dogodkih Ignacijevega leta v Sloveniji najdete na tej povezavi, o svetovnem dogajanju pa na povezavi ignatius.global.

Jesensko sinodalno srečanje članov ŽPS
2021-11-27 09:00 - 13:00
Škofijski urad za laike vabi na srečanje članov ŽPS, ki bo v soboto, 27. novembra (za člane ŽPS iz II. in IV. arhidiakonata oz. dekanij: Radovljica, Kranj, Šenčur, Škofja Loka, Vrhnika, Cerknica, Ribnica, Grosuplje). Srečanje bo potekalo v zavodu sv. Stanislava, od 9.00 do 13.00. Na srečanju se bomo posvetili temi Cerkev, odprt prostor, kjer se vsi počutimo doma in lahko sodelujemo. Vabilo z dnevnim redom boste prejeli po pošti.Srečanja naj se iz vsake župnije udeležijo župnik ter vsaj dva laika (število udeležencev ni omejeno, zato se srečanja lahko udeležijo vsi člani ŽPS, ki to želijo). Če se srečanja ne morete udeležiti na termin, določen za svojo dekanijo, ste dobrodošli tudi na preostali razpoložljivi termin. Informacije in prijave na: urad.za.laike.lj@rkc.si, 01/234 26 51.dr. Mojca Bertonceltajnica Škofijskega urada za laike

Teden Karitas 2021
2021-11-22 - 2021-11-28
Letošnji Teden Karitas bo potekal od ponedeljka, 22. 11. 2021 do nedelje, 28. 11. 2021.
Brošura za župnije in ostala gradiva za Teden Karitas
V letošnjem Tednu Karitas 2021 nas bo nagovarjalo geslo: »SRCE, ki sprejema«.
»Naj nam bo ta teden vsem v spodbudo, da bodo naša srca postajala vedno bolj sposobna sprejemati druge v odprtosti Sv. Duhu! Če moje srce bližnjega sprejema, me hkrati tudi spodbuja, da se odpravim k njemu in iščem pot do njegovega srca. In potem, ko sem ga slišal in v srcu doumel njegove težave, pač nisem več daleč od spoznanja na kak način mu bom mogel biti v oporo in pomoč. Malo je potrebno za povrnitev upanja: človeka je treba opaziti, ga sprejeti, mu prisluhniti, samo tako se bo počutil sprejetega, razumljenega in spoštovanega … Nadškof msgr. Alojzij Cvikl « Za vse nas je to vabilo, da se ustavimo in prisluhnemo drug drugemu.
Vir: Slovenska karitas

Praznik Kristusa, Kralja vesoljstva
2021-11-21
Cerkveno leto se v Katoliški cerkvi sklene s praznikom Kristusa, Kralja vesoljstva, ki bo letos v nedeljo, 21. novembra 2021.
Cerkev je Kristusa za kralja vesoljstva priznavala že v najzgodnejših veroizpovedih in s tem poudarjala, da ima Kristus kot Božji sin in Odrešenik sveta, zlasti po svojem vnebohodu,[1] najvišjo čast in oblast nad človeštvom in zgodovino.
Pomen praznika
Božje kraljevanje pomeni dokončno izpolnitev človekovega hrepenenja po Bogu in željo, da bi mogel biti združen in povezan z Bogom. To kraljevanje je presežen Božji dar. Ob dovršitvi sveta se bo Kristusovo gospostvo z njegovim drugim prihodom razodelo v dokončnem odrešenju ljudi in v preoblikovanju ustvarjenega sveta. Drugi Kristusov prihod za kristjane ni razlog za strah in tesnobo, ampak predvsem povod za upanje, veselje in hrepenenje. Dnevi Kristusovega življenja nas spomnijo na Kristusovo darovanje za ljudi in njegovo poslanstvo na zemlji, praznik Kristusa Kralja pa na zgodovino odrešenja in (ne)vidno Božje delovanje v času.
Zgodovina praznika
Praznik Kristusa Kralja je leta 1925 uvedel papež Pij XI. (1922–1939). Uvedbi praznika pogosto pripisujejo naslednji zgodovinski pomen: Cerkev je v obdobju totalitarizmov želela utrditi Kristusov kraljevski status in tako relativizirati prizadevanja režimov, ki so si lastili absolutno oblast nad človekom in stvarstvom. Pred drugim vatikanskim cerkvenim zborom (1962–1965) je obstajalo pričakovanje, da bo cerkveni zbor Kristusovo kraljestvo razglasil za dogmo Cerkve, vendar se to ni zgodilo.
Po prenovi cerkvenega koledarja leta 1960 je bil praznik Kristusa Kralja opredeljen kot praznik prvega reda. Papež Pavel VI. (1963–1978) je z motu proprijem Mysterii Paschalis leta 1969 praznik preimenoval v praznik Našega Gospoda Jezusa Kristusa, kralja vesoljstva in določil nov datum na zadnjo nedeljo v cerkvenem letu. S tem je poudaril eshatološki pomen te nedelje in jo razglasil za slovesni praznik. Poudarjena sta bila pomen in vloga Jezusa Kristusa kot osrednje osebnosti v cerkvenem letu, ki je tesno povezana z bogoslužnim koledarjem Cerkve.

[1] Vnebohod v Katoliški Cerkvi praznujemo 40 dni po prazniku velike noči. Glede na pričevanja, ki so zapisana v Svetem pismu Nove zaveze (prim. Mr 16,19 in Lk 24,50 – Jezusov vnebohod), se je Jezus Kristus po vstajenju od mrtvih še štirideset dni prikazoval izbranim osebam, nato pa je odšel k nebeškemu Očetu.
Vir: Katoliška Cerkev

Jesensko sinodalno srečanje članov ŽPS
2021-11-20 09:00 - 13:00
Škofijski urad za laike vabi na srečanje članov ŽPS, ki bo v soboto, 20. novembra (za člane ŽPS iz I. in III. arhidiakona oz. dekanij: Ljubljana – Center, Ljubljana – Moste, Ljubljana – Šentvid, Ljubljana – Vič/Rakovnik, Kamnik, Domžale, Litija – Zagorje). Srečanje bo potekalo v zavodu sv. Stanislava, od 9.00 do 13.00. Na srečanju se bomo posvetili temi Cerkev, odprt prostor, kjer se vsi počutimo doma in lahko sodelujemo. Vabilo z dnevnim redom boste prejeli po pošti.Srečanja naj se iz vsake župnije udeležijo župnik ter vsaj dva laika (število udeležencev ni omejeno, zato se srečanja lahko udeležijo vsi člani ŽPS, ki to želijo). Če se srečanja ne morete udeležiti na termin, določen za svojo dekanijo, ste dobrodošli tudi na preostali razpoložljivi termin. Informacije in prijave na: urad.za.laike.lj@rkc.si, 01/234 26 51.dr. Mojca Bertonceltajnica Škofijskega urada za laike

43. študijsko posvetovanje SSKK
2021-11-19 08:00 - 2021-11-21 17:00
Od 19. do 21. novembra 2021 bo v Hiši kruha pri Svetem Duhu pri Škofji Loki potekalo 43. študijsko posvetovanje SSKK z naslovom Katehet – Mojzes sodobnega časa. Skupaj bomo odkrivali vlogo kateheta kot sopotnika na poti rasti v veri, čas namenili molitvenemu poglabljanju, izmenjavi medsebojnih izkušenj in druženju. Progam bo vodil ddr. Stanko Gerjolj.

Prispevek za srečanje je 60 €. Župnije prosimo, da katehistinjam pomagate kriti prispevek posvetovanja. Ob plačilu je možno koristi lanske bone.
Prosimo, da s seboj prinesete prevleko za vzglavnik, dve rjuhi, udobno obutev, copate, Sveto pismo, pisalo in zvezek za zapiske.
Nujno je izpolnjevanje pogoja PCT.
Spletna prijavnica

Prijave (do 15. novembra) in informacije: Slovenski katehetski urad, tel.: 01/434-72-88, 031/312-110, e-pošta: sku@rkc.si.

Vse dobro in na veselo snidenje!
Vir: Slovenski katehetski urad

Godzone tour 2021
2021-11-19
V novembru na Slovaškem poteka Godzone tour, ki je sestavljen iz šestih slavilnih večerov. Geslo letošnje turneje je ”Boh nie je mrtvy”, kar v prevodu pomeni ”Bog ni mrtev”. Več informacij o turneji si lahko prebereš na tej povezavi.
Dogodek poteka v slovaščini.
Enega izmed večerov se bomo udeležili tudi mi, in sicer 19. 11. 2021 v Bratislavi.
V kolikor bi se nam želel pridružiti, izpolni spodnjo prijavnico. Cena na osebo znaša 35 € (vključuje avtobusni prevoz iz Slovenije v Bratislavo in nazaj, ter organizacijo udeležbe na dogodku).
Prijava mladoletne osebe je možna pod pogojem, da je mladoletna oseba stara nad 16 in potuje v spremstvu polnoletne osebe.
Vstop na Slovaško je trenutno mogoč zgolj za polno cepljene osebe, ki so drugi odmerek cepiva proti virusu COVID-19 prejele vsaj 14 dni pred vstopom na Slovaško. Kot dokazilo mora imeti posameznik s seboj veljavno EU digitalno potrdilo.
Za več informacij piši na info@katoliskamladina.si.
Vir: Katoliška mladina

Taizéjska molitev
2021-11-18 20:00
V novembru bo taizejski molitvi izjemoma namenjen četrtek, 18. november 2021. Z začetkom ob 20.00 bo potekala na Kani (Jurčičev trg 2, 1000 Ljubljana). Vabljeni, da mlade spodbudite k udeležbi.

Teden zaporov 2021
2021-11-14 - 2021-11-20
V tednu od 14. do 20. novembra 2021 bomo tudi letos obhajali teden zaporov. Vsako leto ga pripravimo v okviru Katoliške cerkve in drugih krščanskih cerkva ter skupnosti. Namen tedna zaporov je, da bi se kristjani v večji meri zavedali potreb vseh, ki se jih dotika beseda zapor.
Naslov letošnjega tedna zaporov je »Pomislite na vrane …«. Upanje nam pomaga prepotovati potovanje iz temin bolečine, trpljenja, strahu ali bridkosti do kraja, kamor lahko posije svetloba. Bog skrbi za nas. Ne glede na to, kako zmedeno ali težko življenje postane, ni Bog nikoli oddaljen in hrepeni, da bi ga spustili k sebi.
Skupaj stopajmo skozi ta teden molitve in rastimo v svojem skupnem razumevanju vrednosti, ki jo Bog polaga v vsakega izmed njegovih otrok, da bi se tako kot vrane vzpenjali, končno svobodni, polni zaupanja v njegovo preskrbo in ljubezen do nas. Molimo za družbeno povezanost in obnovljene odnose ter odprtost za velikodušno ljubezen Boga, ki hrepeni po bližini z vsako posamezno osebo, ki jo ceni in pozna po imenu.
Župnijska občestva, skupnosti in različne ustanove bo k molitvi in medsebojni povezanosti vabil temu namenjen plakat. Besedilo na zadnji strani plakata je lahko ob posameznih dneh tedna v pomočpri oblikovanju ene od prošenj za vse potrebe pri liturgijah. Naj nas letošnji teden zaporov med seboj poveže v molitvi in skrbi za vse brate in sestre, ki v sebi doživljajo zapor in težo življenja v različnih dimenzijah.
Robert Friškovec, zaporniški vicar

Okrogla miza ob knjigi Svobodni za ljubezen - izziv pornografije
2021-11-12 19:00
Skupnost Emanuel v okviru Socialnega tedna vabi na okroglo mizo Svobodni za ljubezen – Izziv pornografije, ki bo v petek, 12. 11. 2021, ob 19. uri v Galeriji Družine, Krekov trg 1, Ljubljana.
Na okrogli mizi bodo sodelovali mag. Nataša Lotrič, zakonska in družinska terapevtka (Inštitut Addictiva), Benjamin Tomažič, soustanovitelj Inštituta Integrum in p. Tomaž Mikuš. Okroglo mizo bo povezoval Blaž Lesnik. Ogled dogodka bo v živo mogoč tudi preko video platforme zoom. Povezava do dogodka bo dodana naknadno v prihodnjih dneh na spletni strani Socialnega tedna.
https://socialniteden.si/svobodni-za-ljubezen-izziv…/
Na dogodku bo za nakup na voljo knjiga Svobodni za ljubezen, ki jo je izdala Založba Emanuel. Udeležba v prostorih Galerije Družina je mogoča ob upoštevanju pogoja PCT.

Biblični tečaj: psalmi in slavospevi – biseri svetopisemske duhovnosti
2021-11-09 20:00
Dom sv. Jožef Celje vabi na Biblični tečaj: psalmi in slavospevi – biseri svetopisemske duhovnosti, ki ga vodi mag. Klaus Einspieler, referent za Sveto pismo in liturgijo v krški škofiji.
Cilj tečaja je predstaviti bogastvo svetopisemskih molitev. To se začne s temeljito razlago besedil, saj po navadi cenimo predvsem to, kar tudi poznamo. Izbira psalmov se deloma usmerja po cerkvenem letu. Posamezne enote niso tematsko med seboj povezane, ker sta vsak večer v ospredju dve besedili. To pomeni, da se lahko udeležite tudi posameznih predavanj.
Termini:
1. srečanje: torek, 9. novembra 2021, od 20.00 do 21.30: V tvojih očeh je tisoč let kakor včerajšnji dan. (Ps 90,4)
2. srečanje: torek, 16. novembra 2021, od 20.00 do 21.30: Usmiljen in milostljiv je GOSPOD. (Ps 103,8)
3. srečanje: torek, 23. novembra 2021, od 20.00 do 21.30: Sédi na mojo desnico. (Ps 110,1)
4. srečanje: torek, 30. novembra 2021, od 20.00 do 21.30: Pravičnost in mir se bosta poljubila. (Ps 85,11)
5. srečanje: ponedeljek, 6. decembra 2021, od 20.00 do 21.30: Ozrl se je na svoje ljudstvo in mu pripravil odrešenje. (Lk 1,68)
6. srečanje: torek, 14. decembra 2021, od 20.00 do 21.30:Vsi konci zemlje so videli zmago našega Boga. (Ps 98,3)
Biblični tečaj je brezplačen. Povezava do dogodka, ki bo potekal preko zooma, bo objavljena naknadno na www.jozef.si
Soprireditelji: Referat za Sveto pismo in liturgijo krške škofije, Sodalitas – katoliški dom prosvete v Tinjah in Katoliška Prosveta.

Večer +
2021-11-09 19:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe.
Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu. Tudi v letu 2021/22.
Večere pripravljata Katoliška mladina in skupina Svetnik.
Naslednji večer bo:
DATUM: 9. 11. 2021, ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti
Vir: Katoliška mladina

Posvetitev lateranske bazilike
2021-11-09
Cesar Konstantin, ki je dal kristjanom v rimski državi svobodo, je izročil papežu tudi lateransko palačo. Ob njej so zgradili baziliko presvetega Odrešenika, ki so jo leta 324 posvetili. V Lateranu so papeži stanovali dolga stoletja, dokler se niso preselili v Vatikan. Še danes velja Lateran za sedež rimskega škofa. Posvetitve se spominjamo 9. novembra.
Vir: Hozana.si

Sv. Simon in Juda Tadej, apostola
2021-10-28
Sv. Simon in Juda Tadej pri nas veljata za zimska svetnika, ker na ta dan nemalokrat že zapade sneg. Oba sta bila apostola; skupaj sta hodila za Jezusom Kristusom, skupaj sta oznanjala evangelij po vzhodni Mezopotamiji in Perziji, skupaj sta zaradi vere trpela in umrla mučeniške smrti. Oba sta bila vneta in »silovita« apostola!

Iz življenja …

Simon z dodatnim imenom »Kananejec« oziroma »Gorečnik« je omenjen v seznamu apostolov v treh evangelijih in v Apostolskih delih (Mt 10,4; Mr 3,18; Lk 6,15; Apd 1,13). Njegovo dodatno ime Kananejec (iz hebrejske qana) ali Gorečnik pomeni, da je Simon prej pripadal verski skupnosti zelotov – gorečnikov, ki je bila prežeta s politično obravnavanim mesijanizmom. Bil je Alfejev sin, ki je bil brat Jezusovega krušnega očeta Jožefa. Potemtakem je bil Simon Jezusov bratranec. Po izročilu naj bi imel še dva brata: apostola Jakoba mlajšega in Juda Tadeja.

Apostol Juda Tadej ima podobne značilnosti kot Simon, saj njegovo drugo ime (Tadej) v armejščini pomeni »Hraber, Srčni«. Juda Tadej je avtor kratkega ostrega novozaveznega Judovega pisma, v katerem v borbenem duhu opozarja in poziva svoje sodobnike k nasprotovanju tistim, ki jih opisuje s temi besedami: »Prikradlo se je namreč (med vas) nekaj ljudi, ki so bili že davno zapisani tej obsodbi. To so brezbožneži, ki sprevračajo v razuzdanost milost našega Boga in zanikujejo našega edinega Gospodarja in Gospoda Jezusa Kristusa.«
Simon in Juda Tadej sta umrla mučeniške smrti v Edesi v Perziji. Izročilo pravi, da je tamkajšnji kralj organiziral razpravo, »intelektualni dvoboj«, med svojimi najboljšimi vrači in obema apostoloma. Ko sta apostola z besedami in idejami premagala svoje nasprotnike, so nanju najprej spustili kače. Ker pa so kače namesto apostolov začele pikati svoje gospodarje, so mučitelji postopek skrajšali: Juda Tadeja so pretepli do smrti, Simona Gorečnika pa z žago prerezali na dvoje. Zato je slednji zavetnik drvarjev in sekačev.
Juda Tadej je priprošnjik v brezupnih zadevah in zavetnik srečne smrti.

Upodobitve

Umetniki ju najpogosteje upodabljajo s knjigo in mučilnimi orodji.
Simona upodabljajo z žago, sulico, mečem ali sekiro.
Juda Tadeja pa upodabljajo s kijem ali kamni.

Molimo
Gospod Bog,
spoznali in vzljubili smo te po oznanjevanju apostolov.
Na priprošnjo svetih apostolov Simona in Juda Tadeja
naj Cerkev neprestano raste in sprejema v svoje naročje vedno nove narode.
Amen.

Molitev k sv. Juda Tadeju v posebni težavi
Sveti Juda Tadej, sorodnik našega Gospoda in Odrešenika Jezusa Kristusa, apostol in mučenec, ki si slaven po krepostih in čednostih, ti zvesti pomočnik vsem, ki te častijo, in posebni zavetnik v težkih zadevah! Zaupno se obračam k tebi, zakaj ti imaš izredne pravice, da posebno pomagaš tistim, ki v bridkostih in težavah že obupujejo. Iskreno te prosim, pomagaj mi iz stiske, iz katere si sam ne morem pomagati. Sveti Juda Tadej, obljubljam ti, da ne bom nikoli pozabil tvojih dobrot in te bom častil kot svojega posebnega zavetnika v stiskah. Amen.

Cerkve na Slovenskem
Pri nas je apostoloma Simonu in Judi Tadeju posvečenih osem cerkva, in sicer tri župnijske cerkve (Lj – Kodeljevo, Lj – Črnuče, Lj – Rudnik) in pet podružničnih cerkva (župnija Cerkve na Gorenjskem v kraju Spodnji Brnik, župnija Ig v kraju Pijava Gorica, župnija Lj – Vič na pokopališču, župnija Šenčur v kraju Voglje, župnija Pregara na pokopališču).

Vir: Pastoralni portal Pridi in poglej

Misijonska nedelja 2021
2021-10-24
Letošnje obhajanje misijonske nedelje bo potekalo 24. oktobra 2021. Ta dan poteka po vsem svetu nabirka, katere izkupiček je namenjen potrebam v misijonskih deželah.
Osrednja slovesnost misijonske nedelje, 24. oktobra 2021, bo potekala v velikem šotoru v Vidmu pri Ptuju. Program se bo začel ob 15.00 z duhovno pripravo. Ob 16.00 bo slovesna sveta maša, ki jo bo daroval mariborski nadškof metropolitmsgr. Alojzij Cvikl ob somaševanju z duhovniki in misijonarji. Na voljo za ogled bo Potujoča misijonska razstava. Ožji del razstave (o p. Mihu Drevenšku) bo razstavljen v župnijskem domu p. Miha Drevenška v Vidmu, širši del (o vseh slovenskih misijonarjih od 14. st. dalje do današnjih dni) pa v minoritskem samostanu sv. Petra in Pavla na Ptuju (Minoritski trg 1).
Glede na to, da je cel mesec oktober misijonski mesec, bo na spletni strani Misijonskega središča Slovenije za vsak dan v oktobru na voljo tudi misijonska pridiga. Pridige bomo tedensko objavljali na svoji spletni strani. Pridige so na prošnjo Papeške misijonske zveze pripravile redovnice trapistke iz Vitorchiana – Italija.
Na župnije boste prejeli brošuro Gradivo za pastoralo in bogoslužje ter Radost v razdajanju – devetdnevna duhovna priprava na misijonsko nedeljo, ki je posvečena misijonarju p. Mihu Drevenšku. Slednjo je pripravil p. Janez Šamperl, dober poznavalec p. Drevenška, katerega 10-letnico smrti letos obhajamo. Ob tej obletnici je p. Šamperl napisal tudi novo knjigo o tem izjemnem misijonarju, ki je deloval v Zambiji, z naslovom Daleč naprej je tekel. Knjigo lahko dobite v katoliških knjigarnah ali pa pokličete v Misijonsko središče Slovenije.
Letošnje osrednje obhajanje slovesnosti misijonske nedelje bo zato potekalo v rojstni župniji p. Drevenška, v župniji sv. Vida v Vidmu pri Ptuju. Glede na to, da je bil p. Drevenšek vse življenje glasbeno izjemno dejaven, bo na predvečer misijonske nedelje v soboto, 23. oktobra 2021, v velikem šotoru v Vidmu pri Ptuju potekalo duhovno-glasbeno srečanje Radost v razdajanju, z začetkom ob 18.00. Nastopila bosta kantavtorja p. Janez Ferlež ter Antonio Tkalec, program pa bodo obogatili pričevalci ter misijonarji, ki so s p. Mihom delovali na njegovem misijonu v Zambiji.
Glede na to, da je bil p. Drevenšek velik delavec na področju medijev, pa tudi njihov kritik (v Zambiji je ustanovil radio Icengolo in tiskarno, prav tako je bil urednik dveh revij), bo v okviru Radia Ognjišče potekala tudi okrogla miza na temo medijev v Sloveniji. Oddaja bo na sporedu v sredo, 20. oktobra 2021, ob 20.00. Radio Ognjišče pa bo v eni od oddaj predvajal arhivski posnetek pogovora s p. Drevenškom.
Misijonska sveta maša za študente pa bo v sredo, 20. oktobra 2021, ob 19.00 v frančiškanski cerkvi Marijinega Oznanjenja na Tromostovju v Ljubljani, prav tako bo misijonska študentska sveta maša v Mariboru v sredo, 20. oktobra, ob 19.00. Po sveti maši sledi pogovor z misijonarji.
Vir: Katoliška Cerkev

50. obletnica delovanja Orglarske šole v Ljubljani
2021-10-23 09:30 - 20:30
Orglarska šola v Ljubljani v letošnjem letu obeležuje 50. obletnico delovanja, kar bomo še posebej proslavili v soboto, 23. oktobra 2021. Dan bomo začeli ob 9.30 v dvorani Teološke fakultete s simpozijem, ki bo v treh sklopih predavanj osvetljeval vlogo šole v cerkveno-glasbenem kontekstu. Ob 18.30 bo v ljubljanski stolnici slovesna zahvalna sveta maša, ki ji bo sledil koncert zborovskih in orgelskih skladb. Nekdanje slušatelje vseh generacij vljudno vabijo, da se pridružijo na tem pomembnem dogodku.
Spomine na leta šolanja, ki bodo ob koncu šolskega leta izšli v zborniku, lahko posredujete po e-pošti: orglarska.sola.lj@rkc.si.

Gregor Klančič, vodja Orglarske šole v Ljubljani
VIr: Katoliška Cerkev

Večer Plus+
2021-10-19 19:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe.
Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu. Tudi v letu 2021/22.
Večere pripravljata Katoliška mladina in skupina Svetnik.
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti
KDAJ IN KJE:
19. 10. 2021 (19.00, avla osnovne šole Alojzija Šušterja, Štula 23, Ljubljana Šentvid)
Vir: Katoliška mladina

Sv. Luka, evangelist
2021-10-18
V Katoliški cerkvi 18. oktobra praznujemo god svetega Luka, apostola in evangelista.
Sveti Luka je svetnik, ki je po starem krščanskem izročilu napisal dve pomembni novozavezni knjigi: Evangelij po Luku in Apostolska dela. Njegovo ime se glasi v hebrejščini לוקא [Luka], v grščini Λουκᾶς [Lukas]. Slovensko ime Luka je praktično enaka izvirni obliki, v starejših prevodih Svetega pisma pa srečamo tudi obliko Lukež, ki izvira iz grščine.
Luka je bil doma iz Antiohije, po rodu je bil Grk (ali po nekaterih virih Sirijec), po poklicu je bil zdravnik. Precej časa je oznanjal krščanstvo skupaj s svetim Pavlom – spremljal ga je na vseh pomembnejših potovanjih in je skupaj z njim prišel tudi v Rim. Iz uvodnih besed Lukovega evangelija se da sklepati, da Luka ni bil priča dogodkom, ki jih je opisal v evangeliju. To pomeni, da se je krščanski skupnost pridružil šele nekoliko pozneje. Pač pa v Apostolskih delih najdemo več odstavkov napisanih v prvi osebi množine, iz česar lahko sklepamo, da je te dogodke pisec res sam doživel.
V pripovedi o dveh mladeničih, ki sta na poti v Emavs srečala in po lomljenju kruha spoznala vstalega Gospoda, Luka z imenom omenja samo enega, Kleofa, ime drugega pa zamolči. Papež Gregor Veliki z veliko verjetnostjo ugotavlja, da zato, ker je bil to on sam. V svoji skromnosti se namreč ni želel izpostavljati.
Luka je bil visoko izobražen Grk, zdravnik po poklicu, zato ni čudno, da je evangelij, ki ga je napisal, namenjen Grkom. Kot zdravnik je imel globoko razvit čut za bolnike, zato Jezusa predstavi predvsem s te plati: kot telesnega in dušnega zdravnika.
Z Marijo se je večkrat srečal v Janezovi hiši, kjer mu je pripovedovala o Jezusovem rojstvu in njegovih otroških letih. Luka jo je ob teh obiskih večkrat slikal – od tu izhaja legenda, da je on avtor Marijine podobe (Salus populi romani, Zdravje rimskega ljudstva), ki jo danes častijo v cerkvi Marije Snežne v Rimu. Nekaj njegovih slik naj bi se (po izročilu) ohranilo do današnjih dni: Črna Marija iz Częstochowe na Poljskem, Carigrajska Mati Božja v baziliki svete Justine v Padovi ter Milostna Mati Božja na Trsatu. Kakorkoli že, gotov pa je res, da je Luka Mariji in Jezusu naslikal najlepšo podobo prav v svojem evangeliju.
Njegov razpoznavni znak na slikah je vol. Takšnega najdemo na steni poslopja v Žički kartuziji. Luka velja za zavetnika zdravnikov, kirurgov, slikarjev, zlatarjev, kiparjev, vezilcev (čipkaric), stekloslikarjev in na sploh krščanske umetnosti. Je tudi zavetnik knjigovezov, notarjev, pa tudi živine, mesarjev. Kot vremenski zaščitnik je povezan z mnogimi vremenskimi reki.
Vir: Katoliška Cerkev

Slovesno odprtje sinode v Nadškofiji Ljubljana
2021-10-17 16:00 - 17:00
Nadškof Stanislav Zore vabi laike, redovnike in duhovnike na slovesno sveto mašo ob odprtju sinode, ki bo v Nadškofiji Ljubljana v nedeljo, 17. oktobra, ob 16. uri, v ljubljanski stolnici.

Škofijsko srečanje ministrantov
2021-10-10 14:00 - 17:00
Škofijski ministrantski kviz bo letos 10. oktobra 2021 v župniji Ihan. Ob 14.00 se bomo zbrali v cerkvi sv. Jurija. Kasneje se bodo nekatere ministrantske skupine pomerile v kvizu, druge pa v malem nogometu. Srečanje bomo sklenili z razglasitvijo rezultatov in podelitvijo nagrad. Kviz in nogometni turnir bosta potekala sočasno, zato je nemogoče, da bi ista ekipa nastopala na kvizu in v malem nogometu. Na kviz se lahko prijavi ministrantska skupina,
ki je zmagala na dekanijskem ministrantskem kvizu, če pa tega ni bilo, pa tista, ki jo izberejo duhovniki na dekanijski konferenci. To velja tudi za nogometne ekipe.
A) Kviz bo potekal v dveh starostnih skupinah:
• mlajšo skupino sestavljata dva ali trije člani, ki so lansko leto obiskovali šolo do vključno 6. razreda devetletke;
• starejšo skupino sestavljata dva ali trije člani, ki so lansko leto obiskovali šolo do vključno 9. razreda devetletke.
Prvi del tekmovanja bo kviz v pisni obliki, drugi del pa, če bo potrebno, v ustni obliki. Literatura za kviz je Ministrantski kviz 2020 (Preroki in priprošnjiki v stiski).
B) Turnir v malem nogometu bo v eni starostni skupini do vključno 1. letnika srednje šole (rojeni po 1. januarju 2006). Ekipa šteje največ deset ministrantov, katerih imena in letnice morate nujno navesti ob prijavi. Da se izognemo nesporazumu, imejte s seboj osebni dokument ali kopijo tega. Ekipe naj imajo po možnosti enotne majice. Nogometno ekipo bo na igrišču zastopalo pet igralcev (štiri + vratar). Igralo se bo zunaj.
Vsaka ministrantska skupina mora imeti obvezno voditelja (duhovnika ali drugo odraslo osebo).
Tega prosim, da svoje ministrante spodbuja k lepemu obnašanju, športni pravičnosti in k skrbi za čistočo ter nedotakljivost tuje imovine zavoda. Malica je iz popotne torbe – vsak naj jo prinese s seboj. Zaradi epidemioloških ukrepov bo nogometni turnir potekal zunaj na travi. Če bo slabo vreme, turnir v nogometu odpade. Prijave sprejemam na spletni naslov: jureee@gmail.com do 5. oktobra.
Želim mirno in uspešno pripravo.
Jure Ferlež, referent

Škofijski nogometni turnir za starejše ministrante
2021-10-09 16:00 - 17:00
V soboto, 9. oktobra 2021, se bo ob 16.00 na nogometnem igrišču NK Ihan, v neposredni bližini župnijske cerkve sv. Jurija v Ihanu, začel škofi jski nogometni turnir za ministrante srednješolce in študente.
Vsaka ekipa šteje vsaj pet igralcev (štiri + vratar). Prijavi se lahko vsaka župnija, ne glede na rezultate morebitnega dekanijskega turnirja.
Prijave sprejemam na spletni naslov jureee@gmail.com do 5. oktobra.
Zaradi epidemioloških ukrepov bomo igrali na zunanjem igrišču (trava). Če bo slabo vreme, srečanje odpade.
Želim mirno in uspešno pripravo. Če se bo stanje epidemije poslabšalo, srečanje odpade.
Jure Ferlež, referent

Odprtje škofovske sinode z naslovom Za sinodalno Cerkev: občestvo, sodelovanje, poslanstvo
2021-10-09 - 2021-10-10
Slovesno odprtje škofovske sinode bo potekalo med 9. in 10. oktobrom 2021 v Rimu ter 17. oktobra 2021 v vsaki lokalni Cerkvi oz. škofiji. Temeljni mejnik obhajanja XVI. splošnega rednega zasedanja škofovske sinode bo oktobra 2023, nato bo sledilo obdobje uresničevanja sklepov, ki bo ponovno vključevalo krajevne Cerkve. Geslo sinode je Za sinodalno Cerkev: občestvo, sodelovanje, poslanstvo.
Uradna spletna stran škofovske sinode synod.va
Priprave na sinodo. Kardinal Grech: Cerkev je sinodalna, ker je občestvo
Intervju uredniškega direktorja Dikasterija za komunikacijo s tajnikom škofovske sinode, kardinalom Mariem Grechom. »Sinodalnost je oblika, ki udejanja soudeležbo celotnega Božjega ljudstva pri poslanstvu.« Generalno tajništvo škofovske sinode je sestavilo pripravljalni dokument ter pomaga krajevnim Cerkvam na novi poti, saj je papež Frančišek želel, da bi se je udeležili vsi, od spodaj navzgor.
Da bi udejanjali sinodo, je potrebno biti sinoda
Kardinal Grech je najprej spregovoril o tem, kako poteka pripravljalno delo tajništva. Dejal je, da je zato, da udejanjali sinodo, potrebno biti sinoda. Poudaril je, da so pred objavo dokumenta o sinodalnem poteku prisluhnili predsednikom celinskih škofovskih konferenc ter predsednikoma škofovskih konferenc Združenih držav Amerike in Kanade. Takoj po objavi dokumenta so predsednike vseh škofovskih konferenc, njihove stalne svete in generalne tajnike povabili na bratski pogovor, med katerim so lahko podali svoje komentarje, predloge in zastavili vprašanja. Skupno so imeli osem srečanj, ki so bila razdeljena glede na jezikovne skupine. Posvetovanje je potekalo tudi z vzhodnimi patriarhi ter z višjimi nadškofi. Poleg tega so sprejeli povabilo škofovskih konferenc Brazilije, Burundija in Antilov, ki so prosile za posebno srečanje z njimi.
Dragoceno in rodovitna vaja v škofovski kolegialnosti
Tajnik škofovske sinode je izkušnjo vseh omenjenih srečanj označil kot »zelo dragoceno in rodovitno vajo v škofovski kolegialnosti«. S tem pristopom so želeli predati sporočilo, da je tudi v tej začetni fazi pomembna sinodalna vključenost vseh. Na podoben način so sodelovali tudi s kurijo, preko pogovorov z različnimi dikasteriji. V pripravi na sinodo so ustvarili štiri komisije: eno za teološko poglobitev, drugo, ki naj bi pomagala, da bi kot Cerkev rasli v duhovnosti občestva, tretjo za metodologijo, četrta pa se bo posvečala vidiku komunikacije.
Sinodalnost: občestvo, sodelovanje, poslanstvo
Po besedah kardinala Grecha sta pri sestavljanju pripravljalnega dokumenta izrednega pomena skrbnost in natančnost. Poudaril je, da je tema sinodalnosti, ki jo je sveti oče izbral za 16. redno zasedanje, kompleksna, saj govori o občestvu, soudeležbi in poslanstvu. »To so vidiki sinodalnosti ter “Cerkve, ki je konstitutivno sinodalna”, kakor je dejal papež Frančišek v svojem govoru ob 50-letnici ustanovitve škofovske sinode. Sveti Duh nam naroča, naj gremo v smeri sinodalne Cerkve.«
Sinodalnost oblika in stil prvotne Cerkve
V nadaljevanju intervjuja je tajnik škofovske sinode opozoril, da mnogi mislijo, da je sinodalnost papeževa kaprica. Med mnogimi srečanji se je jasno pokazalo, da je sinodalnost oblika in stil prvotne Cerkve, kar poudari tudi pripravljalni dokument. Prav tako so zapisali, da je drugi vatikanski koncil z gibanjem »vrnitev k izvirom« – ressourcement – želel ponovno uvesti ta model Cerkve, ne da bi se odpovedali katerikoli izmed pomembnih pridobitev Cerkve v drugem tisočletju. »Če želimo biti zvesti izročilu – in koncil je potrebno razumeti kot novejšo fazo izročila – moramo pogumno stopati po tej poti sinodalne Cerkve. Sinodalnost je kategorija, ki najbolje povezuje vse koncilske teme, ki so si bile v obdobju po koncilu pogosto nasprotujoče,« je poudaril kardinal Grech in pri tem omenil primer ekleziološke kategorije Božjega ljudstva. Le-ta je bila pogosto nasprotujoča hierarhični ureditvi, pri čemer je bil poudarek na Cerkvi od spodaj navzgor, demokratični, soudeležba pa je bila instrumentalizirana kot zahteva, ki ni bila dosti drugačna od sindikalne.
Božje ljudstvo in drugi vatikanski koncil
Takšne interpretacije se po mnenju tajnika škofovske sinode mnogi bojijo. Vendar pa je ob tem poudaril, da se ne smemo zaustavljati ob interpretacijah, posebej če le-te vodijo v razdeljenosti: »Potrebno je gledati koncil ter na pridobitve, ki jih je prinesel s tem, ko je zgolj pravni, hierarhični, institucialni vidik ekleziologije združil z bolj duhovnim, teološkim, zgodovinsko-zveličavnim. Božje ljudstvo drugega vatikanskega koncila je ljudstvo, ki roma proti Kraljestvu. Ta kategorija je omogočila, da se celoto krščenih ponovno razume kot dejavni subjekt življenja Cerkve. In ne tako, da bi zanikala vlogo pastirjev ali papeža, ampak s tem, da jih je postavila kot počelo enosti krščenih: škof v svoji Cerkvi, papež v vesoljni Cerkvi. Cerkev je občestvo, je poudarila sinoda leta 1985, s čimer se je začela dobro znana občestvena ekleziologija. Cerkev je konstitutivno sinodalna, poklicani smo reči “mi”. Ti dve izjavi si nista nasprotujoči, ampak ena dopolnjuje drugo: Cerkev – občestvo, če je njen subjekt Božje ljudstvo, je sinodalna Cerkev. Sinodalnost je namreč oblika, ki vključuje soudeležbo celotnega Božjega ljudstva in vseh v Božjem ljudstvu, vsak glede na svoj položaj in vlogo, na življenje in poslanstvo Cerkve. To uresničuje preko odnosa med sensus fidei Božjega ljudstva – kot oblika soudeležbe pri Kristusovi preroški službi, kakor beremo v št. 12 Lumen gentium – in razločevalno vlogo pastirjev.«
Vir: Vatican News – slovenska redakcija

Šola odnosov in odpuščanja
2021-10-08
Enoletni program Šola odnosov in odpuščanja, ki ga izvaja Ignacijev dom duhovnosti, obsega: dva duhovna vikenda, dvanajst 3-urnih delavnic, približno na tri tedne, domače delo po navodilih in osebno duhovno spremljanje.
Odnosi so ena najlepših, pa tudi najtežjih dimenzij človekovega življenja
Kadar se v njih dobro počutimo, so vir sreče tako za nas kot za našo okolico. Žal pa smo prav v odnosih mnogokrat tudi ranjeni. Takšne rane, še zlasti, če so globoke, potrebujejo posebno skrb in nego, saj zaznamujejo celotno našo bitje. Vplivajo tako na odnos do človeka, ki nas je ranil, kakor tudi na naš odnos do sebe, drugih ljudi, do sveta na splošno in do Boga. Takšne rane more pozdraviti le odpuščanje. Čeprav je odpuščanje Božja milost, pa vendar zahteva sodelovanje človeka. Je proces, ki se ne more začeti, če vanj ne vstopimo zavestno in svobodno. Šola odnosov in odpuščanja je namenjena vsem, ki bi radi izboljšali svoje odnose in/ali vstopili v proces odpuščanja.
Voditelja: p. Ivan Platovnjak DJ in ga. Sonja Pungertnik.
Program se izvaja od 8. oktobra 2021 do 12. junija 2022.
Začetni vikend: od 8. do 10. oktobra 2021, nadaljevalni vikend: od 22. do 24. aprila 2022, popoldanske delavnice: vsake tri tedne, torek od 17. do 20. ure.
Osebno duhovno spremljanje: po dogovoru enkrat mesečno.
Cena programa je 350 evrov.
Za več informacij in prijavo lahko pokličete 064 258 828. Prijava je možna tudi na tej povezavi.
Vir: Katoliška Cerkev

Sveta maša na Brezjah ob prazniku Rožnovenske Matere Božje
2021-10-07 18:00
V četrtek, 7. oktobra 2021, bo ob 18.00 v baziliki in narodnem svetišču Marije Pomagaj na Brezjah ob prazniku Rožnovenske Matere Božje molitev rožnih vencev z Radijem Ognjišče. Ob 19.00 bo daroval slovesno sveto mašo upokojeni mariborski nadškof metropolit msgr. dr. Marjan Turnšek. Ob 20.00 bo molitev rožnih vencev z Radijem Ognjišče.
Vir: Katoliška Cerkev

30. teden za živjenje - Z veseljem do življenja skrbimo drug za drugega
2021-10-03 - 2021-10-10
S tem geslom letošnjega, 30. Tedna za življenje (3.-10.oktober 2021) želimo znotraj mednarodnega Leta družine poudariti »kulturo skrbi za drugega«, o kateri govori apostolska spodbuda Radost ljubezni (321): »Skrbimo drug za drugega, podpirajmo drug drugega in spodbujajmo se med seboj«.
Kultura skrbi za drugega je gotovo najprej značilna za ožjo družino, kjer starši noč in dan skrbijo za svoje otroke, vse od časa nosečnosti dalje pa preko rojstva, otroštva, šolske dobe, vse do odraslosti, in zakonci skrbijo drug za drugega, tudi v bolezni in v starosti, v pešanju življenjskih moči.
Obenem pa je kultura skrbi za drugega širša resničnost, odpira se navzven, gre preko generacij, razteza se v širšo družbo in jo blagodejno oblikuje v duhu svetovne človeške družine, svetovnega bratstva.
Na fotografiji, ki smo jo izbrali za plakat, sta prababica in njena pravnukinja. Deklica je prinesla svoji prababici šopek rož. Obličje prababice razodeva žlahtno skrb, ki jo je vse od mladosti živela za svoje domače in s katero jih še vedno v molitvi spremlja na njihovih življenjskih poteh. Tako se srečujeta otroško veselje in preizkušena življenjska vedrina.
Res so taka srečanja v času, ki ga zaznamuje covid-19 epidemija, težja, zaradi mnogih potrebnih zaščitnih ukrepov. Čeprav moramo v današnjem času z zaščitno masko in razdaljo varovati sebe in druge in omejevati mnoge stike, se tudi tako učimo skrbi za drugega. Učimo se iznajdljivosti v iskanju novih poti, da drugega dosežemo, mu izkažemo pozornost, mu pomagamo.
Predvsem pa so preizkušnje, ki jih živimo in ki jih doživljamo v skrbi za drugega, klic, da bi odkrivali resnični Vir veselja do življenja, ki ne presahne.
»Mi smo spoznali ljubezen, ki jo ima Bog do nas, in verujemo vanjo« (1Jn 4, 16), je ta Vir opisal apostol Janez. Ta Vir, Božja ljubezen, nam omogoča potrpežljivost in vztrajnost v dobrem, da skrb za drugega ne postane breme in muka, ampak je ta skrb vedno znova sveža, vedno znova (spet) ljubeča. Tako postaja skrb za drugega blagoslov in sreča tudi za nas. »Mi vemo, da smo prešli iz smrti v življenje, ker brate ljubimo.« (1Jn 3,14).
Začetek tedna za življenje bo s sveto mašo na Brezjah, v nedeljo 3. oktobra ob 16. uri (upoštevajoč takrat veljavne epidemiološke razmere in ukrepe). Maševanje bo vodil g. Marko Košir, župnik v Mengšu. Na spletni strani https://gibanjezazivljenje.si/teden-za-zivljenje/ bodo objavljena razmišljanja in videoprispevki. Stran bomo dopolnjevali.
Zakjuček tedna za življenje bo v nedeljo 10. oktobra. Krajše razmišljanje ob nedeljski Božji besedi bo objavljeno na spletni strani in v reviji Magnificat (10/2021).
s. Mirjam Cvelbar, Društvo Gibanje za življenje
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Mihael, Gabrijel, Rafael - nadangeli, praznik
2021-09-29
V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli.
V bogoslužju je v četrti evharistični molitvi v hvalospevu na Boga Očeta, lepo rečeno: »Edini ti si dober in vir življenja, vse si ustvaril zato, da bi svoje stvari napolnil z blagoslovom in mnoge razveselil s sijajem svoje luči. Pred teboj stoje neštete množice angelov, ki ti noč in dan služijo, gledajo slavo tvojega obličja in te nenehno poveličujejo.« V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli. To so: Mihael, Gabriel in Rafael. Po prenovljenem bogoslužnem koledarju obhajamo njihov praznik skupaj 29. septembra, ko je bil poprej praznik nadangela Mihaela; praznik nadangela Gabriela je bil 24. marca, nadangela Rafaela pa 24. oktobra.
Mihael pomeni ‘kdo kakor Bog?’. Že po imenu je Mihael postavljen v bojno nasprotje s prišepetavanjem kače–satana v raju, ki hoče prvega človeka zapeljati v odpad od Boga. Prvikrat ime Mihael navaja prerok Daniel, ki Mihaela označuje kot ‘velikega kneza’. V Novi zavezi ga vidimo v prepiru s hudičem zaradi Mojzesovega trupla. V knjigi Razodetja pa Mihael nastopa kot voditelj angelov, ki v boju s satanom in njegovimi angeli dosežejo sijajno zmago. Na to se nanaša molitev k nadangelu Mihaelu kot zavetniku vesoljne Cerkve v boju zoper zalezovanje hudih duhov, ki se je od papeža Leona XIII. naprej molila po vsej katoliški Cerkvi po tihih mašah. Nadangela Mihaela najpogosteje upodabljajo z mečem in sulico kot borcem zoper zmaja – satana.
Gabriel pomeni po hebrejskem deblu ‘božji mož’ ali ‘božji junak’. V Stari zavezi je omenjen le v Danielovi knjigi, v Novi zavezi pa Gabriel oznani rojstvo Janeza Krstnika in Jezusovo rojstvo. Najprej in najbolj pogosto so ga upodabljali v zvezi z Gospodovim oznanjenjem Mariji. Pri oznanilu rojstva Janeza Krstnika duhovniku Zahariju se angel predstavi: »Jaz sem Gabriel, ki stojim pred Bogom. Poslan sem, da spregovorim s teboj in ti sporočim to veselo novico.« Češčenje nadangela Gabriela se je uveljavilo po 10. stoletju, šele papež Benedikt XV. je njegov praznik leta 1921 raztegnil na vso Cerkev in določil, naj se povsod praznuje 24. marca, dan pred praznikom Marijinega oziroma Gospodovega oznanjenja. Pij XII. je leta 1952 nadangela Gabriela razglasil za nebeškega zavetnika radia in vseh sredstev družbenega obveščanja. V ljudski vernosti pa so nadangela Gabriela kot svojega zavetnika že prej častili sli, poštni uradniki in raznašalci časopisov.
Nadangel Rafael, čigar ime pomeni ‘božje zdravilo’ ali ‘Bog je ozdravil’, se omenja v svetopisemski Tobijevi knjigi. Ko pride v hišo pobožnega Tobija, se predstavi: »Jaz sem Rafael, eden izmed sedmih, ki stojimo pred Gospodom.« Spremljal je njegovega sina, mladega Tobija, na potovanju v daljno deželo, da je njegovo bodočo ženo Saro rešil mučenja hudobnega duha in da je po vrnitvi ozdravil starega Tobija. Zato velja nadangel Rafael v krščanskem izročilu za angela, ki pomaga človeku predvsem dosegati zdravje, pa tudi kot tistega, ki spremlja ljudi na potovanjih. Krščanska organizacija za pomoč izseljencem se imenuje Rafaelova družba. Nadangela Rafaela navadno slikajo kot popotnika s palico in bučko, včasih z ribo in kot spremljevalca mladega Tobija. Njegov praz–nik so od 11. stoletja dalje obhajali na različne datume, papež Benedikt XV. pa je leta 1921 določil, naj se po vsej zahodni Cerkvi obhaja 24. oktobra.
Imena vseh treh nadangelov so tudi priljubljena krstna imena: pri nas ima največ varovancev nadangel Mihael, nekaj manj Gabriel, še nekoliko manj pa Rafael. Uveljavljene so številne moške in ženske oblike teh imen.

Vir: revija Ognjišče.

107. svetovni dan migrantov in beguncev
2021-09-26
26. septembra obeležujemo svetovni dan migrantov. Papež Frančišek je že maja ob tej priložnosti napisal poslanico:
Dragi bratje in sestre!
V okrožnici Fratelli tutti (Vsi bratje) sem izrazil skrb in željo, ki imata še vedno pomembno mesto v mojem srcu: »Po zdravstveni krizi bi bil še slabši odziv, če bi se še bolj vročično pogreznili v porabništvo in nove oblike samoljubne samozaščite. Bog daj, da na koncu ne bi bili več ‘drugi’, ampak samo ‘mi’« (št. 35).
Zato sem pomislil, da bi sporočilo za 107. svetovni dan migrantov in beguncev posvetil tejle temi: »Proti vedno večjemu mi«; s tem sem hotel pokazati jasno obzorje za našo skupno pot na tem svetu.
Zgodovina »mi«
To obzorje je navzoče v samem Božjem stvariteljskem načrtu: »Bog je ustvaril človeka po svoji podobi, po Božji podobi ga je ustvaril, moškega in žensko je ustvaril.
Bog ju je blagoslovil in Bog jima je rekel: ‘Bodita rodovitna in množita se’« (1 Mz 1,27-28). Bog nas je ustvaril kot moške in ženske, različna in dopolnjujoča se bitja, da bi skupaj oblikovali mi, katerega namen je postajati vedno večji z množenjem generacij. Bog nas je ustvaril po svoji podobi, po podobi svoje troedine Biti, občestva v različnosti.
In ko se je človeško bitje zaradi nepokorščine oddaljilo od Boga, je ta v svojem usmiljenju hotel pot sprave ponuditi ne samo posameznikom, ampak ljudstvu, nekemu mi, ki mu je bilo namenjeno, da vključi celotno človeško družino, vse narode: »Glej, prebivališče Boga med ljudmi! In prebival bo z njimi, oni bodo njegova ljudstva in Bog sam bo z njimi, njihov Bog« (Raz 21,3).
Zgodovina zveličanja je torej neki mi na začetku in mi na koncu, v središču pa je skrivnost Kristusa, umrlega in vstalega, »da bi bili vsi eno« (Jn 17,21). Sedanji čas pa nam kaže, da je tisti mi, ki ga je hotel Bog, zlomljen in razdrobljen, ranjen in izmaličen. To se potrjuje zlasti v časih velikih kriz, kakršna je sedaj pandemija. Zaprti in nasilni nacionalizmi (prim. Vsi smo bratje, 11) in radikalni individualizem (prim. prav tam, 105) nas drobijo in delijo tako v svetu kot znotraj Cerkve. Najvišjo ceno pa plačujejo tisti, ki najlažje postanejo drugi: tujci, migranti, odrinjeni, ki živijo na bivanjskih obrobjih.
V resnici smo vsi v istem čolnu in smo poklicani, da si prizadevamo, da ne bo več zidov, ki nas ločujejo, da ne bo več drugih, ampak bo samo mi, velik kot celotno človeštvo. Zato ob tem dnevu pošiljam dvojni poziv, da bi skupaj hodili k vedno večjemu mi, pri čemer se najprej obračam na katoliške vernike, potem pa na vse moške in ženske na svetu.
Vedno bolj katoliška Cerkev
Za člane katoliške Cerkve ta poziv pomeni prizadevanje, da bi bili vedno bolj zvesti temu, da so katoličani, ko uresničujejo, kar je sv. Pavel priporočal skupnosti v Efezu: »Eno telo in en Duh, kakor ste tudi bili poklicani v enem upanju svojega poklica. En Gospod, ena vera, en krst« (Ef 4,4-5).
Pravzaprav je katoliškost Cerkve, njena vesoljna resničnost, ki zahteva, da jo sprejmemo in živimo v vsakem obdobju v skladu z voljo in milostjo Gospoda, ki nam je obljubil, da bo vedno z nami, vse do konca časov (prim. Mt 28,20). Njegov Duh nas usposablja, da objamemo vse, da gradimo občestvo v različnosti, ko usklajuje razlike, ne da bi kadarkoli vsiljeval izenačenost, ki razoseblja. V srečanju z različnostjo tujcev, migrantov, beguncev, in v medkulturnem dialogu, ki lahko privre iz njega, nam je dana priložnost, da rastemo kot Cerkev, da se medsebojno bogatimo. Kjerkoli je, je vsak krščeni polnopravni član lokalne cerkvene skupnosti, član ene same Cerkve, prebivalec ene hiše in član edine družine.
Katoliški verniki so poklicani, da si vsak v skupnosti, v kateri živi, prizadevajo, da bi Cerkev postajala vedno bolj vključujoča, ko nadaljuje poslanstvo, ki ga je Jezus Kristus zaupal apostolom: »Spotoma pa oznanjajte in govorite: ‘Nebeško kraljestvo se je približalo.’ Bolnike ozdravljajte, mrtve obujajte, gobave očiščujte, demone izganjajte. Zastonj ste prejeli, zastonj dajajte« (Mt 10,7-8).
Danes je Cerkev poklicana, da stopi na ceste bivanjskih obrobij, da zdravi ranjene in išče izgubljene, brez predsodkov ali strahu, brez prozelitizma, pač pa pripravljena razširiti svoj šotor, da bo sprejel vse. Med prebivalci obrobij bomo našli veliko migrantov in beguncev, razseljenih oseb in žrtev trgovine z ljudmi, za katere Gospod želi, da se jim izkaže njegova ljubezen in oznani njegovo odrešenje. »Sodobni migracijski tokovi predstavljajo novo ‘misijonarsko’ mejo, privilegirano priložnost za oznanjevanje Jezusa Kristusa in njegovega evangelija, ne da bi se premaknili iz svojega okolja, za konkretno pričevanje krščanske vere v ljubezni in v globokem spoštovanju za druge verske izraze. Srečanje z migranti in begunci drugih veroizpovedi in verstev je rodovitna podlaga za razvoj iskrenega in bogatega ekumenskega in medverskega dialoga« (Nagovor narodnim direktorjem za Pastoralo migrantov, 22. septembra 2017).
Vedno bolj vključujoč svet
Vsem moškim in ženskam sveta je namenjen moj klic, naj skupaj hodimo proti vedno večjemu mi, da bi na novo uredili človeško družino, da bi skupaj gradili svojo prihodnost pravičnosti in miru s tem, da zagotovimo, da nihče ne bo ostal izključen.
Prihodnost naših družb je »barvna« prihodnost«, obogatena z različnostjo in medkulturnimi odnosi. Posebno ljuba mi je podoba Jeruzalemskega ljudstva, ki na dan »krsta« Cerkve ob binkoštih posluša oznanilo odrešenja takoj po prihodu Svetega Duha: »Parti, Medijci in Elámci in tisti, ki prebivamo v Mezopotamiji, Judeji in Kapadokiji, v Pontu in Aziji, v Frigiji in Pamfiliji, v Egiptu in v libijskih krajih blizu Cirene, in mi iz Rima, ki se zdaj mudimo tukaj, Judje in spreobrnjenci, Krečáni in Arabci – vsi jih slišimo, kako v naših jezikih oznanjajo velika Božja dela« (Apd 2,9-11).
To je ideal novega Jeruzalema (prim. Iz 60; Raz 21,3), kjer so vsa ljudstva združena v miru in slogi ter slavijo Božjo dobroto in čudeže stvarstva. Za dosego tega ideala pa si moramo vsi prizadevati, da bi podrli zidove, ki ločujejo, in zgradili mostove, ki pospešujejo kulturo srečanja, zavedajoč se notranje medsebojne povezanosti, ki obstaja med nami. S tega vidika nam sodobne migracije nudijo priložnost, da premagamo svoje strahove in se pustimo obogatiti z različnostjo daru vsakega posameznika. Tedaj lahko, če to hočemo, meje spremenimo v privilegirana mesta srečanja, kjer lahko vzcveti čudež vedno večjega mi.
Vse moške in ženske sveta prosim, naj dobro uporabijo darove, ki jim jih je Gospod zaupal, da bodo njegovo stvarstvo ohranjali in ga delali še lepšega. »Neki človek plemenitega rodu je odpotoval v daljno deželo, da bi si pridobil kraljevsko oblast in se vrnil. Poklical je svojih deset služabnikov, jim razdelil denar, deset min, in dejal: ‘Trgujte, dokler ne pridem’« (Lk 19,12-13). Gospod bo od nas zahteval račun o našem delovanju! Da bi našemu skupnemu domu zagotovili pravo oskrbo, se moramo izgrajevati v vedno večji in vedno bolj soodgovoren mi, v trdnem prepričanju, da je vsako dobro na svetu storjeno sedanjim in prihodnjim rodovom. Gre za osebno in skupno prizadevanje, ki prevzame odgovornost za vse brate in sestre, ki še vedno trpijo, ko skušamo uresničiti bolj trajnosten, uravnotežen in vključujoč razvoj. To prizadevanje ne dela razlik med domačini in tujci, med prebivalci in gosti, ker gre za skupni zaklad, iz katerega skrbi in koristi nihče ne sme biti izključen.
Sanje se začenjajo
Prerok Joel je napovedoval mesijansko prihodnost kot čas sanj in videnj, ki jih navdihuje Duh: »Potem se bo zgodilo: Razlil bom svojega duha na vse meso in prerokovali bodo vaši sinovi in vaše hčere, vaši starčki bodo sanjali sanje, vaši mladeniči bodo gledali videnja« (3,1). Poklicani smo, da sanjamo skupaj. Ne se bati sanjati in sanjati skupaj, kot eno samo človeštvo, kot sopotniki na istem potovanju, kot sinovi in hčere iste zemlje, ki je naš skupen dom, vsi sestre in bratje (prim. okrožnica Vsi smo bratje, 8).
Molitev
Sveti in ljubljeni Oče,
tvoj Sin Jezus nas je naučil,
da je v nebesih veliko veselje,
ko se najde nekdo,
ki je bil izgubljen,
ko je nekdo,
ki je bil izključen, odklonjen ali zavržen,
sprejet v naš mi,
ki tako postaja vedno večji.
Prosimo te, vsem Jezusovim učencem
in vsem ljudem dobre volje
nakloni milost, da bodo izpolnjevali tvojo voljo v svetu.
Blagoslovi vsako gesto sprejemanja in pomoči,
ki tistega, ki je bil v izgnanstvu,
postavlja nazaj v mi skupnosti in Cerkve,
da bo naša zemlja mogla postati takšna,
kakršno si ti ustvaril;
skupen dom vseh bratov in sester. Amen.
Rim, Sv. Janez v Lateranu, 3. maja 2021, praznik svetih apostolov Filipa in Jakoba.

Vir: Vatican News – slovenska redakcija

Sv. Matej, apostol
2021-09-21
21. septembra praznujemo god sv. Mateja, apostola in mučenca.
Ta dan se pri maši bere odlomek iz evangelija po Mateju, ki pripoveduje, kako je Jezus tega apostola poklical in kako je ta takoj pustil svojo službo in šel za njim. Za stare cerkvene očete je bila stvar preprosta: prvi evangelij je napisal apostol Matej. Sodobni razlagalci Svetega pisma pa pravijo, da pisca tega evangelija ne smemo enačiti s cestninarjem Matejem, ki ga je Učitelj iz Nazareta poklical med svoje izbrane učence – apostole. Evangelista Marko in Luka, ki sta tudi zabeležila ta dogodek, poklicanega cestninarja imenujeta Levi, Marko pa dodaja še ime njegovega očeta – Alfej. Danes je med strokovnjaki skoraj soglasno prepričanje, da je Matejev evangelij zapis ustne kateheze apostolov, zlasti apostola Petra, katerega je okoli leta 80 opravil izobražen Jud, ki je bil postal kristjan.
Preden ga je Gospod poklical, je Matej–Levi opravljal službo cestninarja ali mitničarja v Kafarnaumu. Ta poklic je bil pri Judih na slabem glasu: cestninarje so enačili s pogani in z javnimi grešniki, z roparji in razbojniki. Dejstvo, da se je Jezus ozrl nanj, ga je tako prevzelo, da je brez oklevanja pustil vse in šel za njim. Gospoda je spremljal po Palestini, vpijal njegove besede in strmel nad njegovimi deli. Po Jezusovi smrti, vstajenju in vnebohodu si je zadal nalogo, da svoje rojake prepriča, da je Jezus iz Nazareta pravi Mesija, ki so ga napovedovali preroki stare zaveze.
Staro izročilo pripoveduje, da je apostol Matej dolgo časa deloval v Etiopiji, kjer je spreobrnil veliko ljudi, celo samega kralja z vso družino, potem ko je obudil od mrtvih njegovo lepo hčerko Ifigenijo. Ta je po prejemu svetega krsta naredila zaobljubo devištva in je zavrnila novega kralja Hirtakusa, ki se je hotel z njo poročiti. Kralj se je razsrdil na apostola Mateja, češ da ji je on vtepel v glavo te misli, in ga je dal prebosti s sulico, ko je obhajal sveto daritev. To naj bi se zgodilo okoli leta 69. Za časa papeža Gregorija VI. (1046) so njegove posmrtne ostanke prenesli v italijansko mesto Salerno. Njegov grob kažejo v kripti tamkajšnje stolnice in obiskujejo ga številni romarji.
Apostola Mateja upodabljajo s človekom ali z angelom kot simbolom prvega evangelija (po videnju preroka Ezekijela), s knjigo, z mečem ali s sulico (orodjem mučeništva), pa tudi z mošnjo in računsko deščico, kakršno so imeli cestninarji. Kot svojega zavetnika ga častijo finančni in davčni uradniki, cariniki, menjalci in knjigovodje.
Na Slovenskem je apostol Matej dokaj češčen svetnik, vendar pa nima nobene župnijske cerkve, posvečenih mu je le nekaj podružnic. Ob godu sv. Mateja se pričenja koledarska jesen, zato ta svetnik velja za napovedovalca vremena. Pregovor pravi: »Če je sv. Matevž vedren, prijetna bo jesen.«
Ime Matej je med Slovenci zadnje čase vedno bolj priljubljeno. Razširjene so najbolj te oblike: Matej, Matevž, Tevž, Tevžek, Matejko, Matko, Tejko, Teo. Pogoste so tudi ženske oblike: Mateja, Matejka, Matka, Teja, Tejka.

Vir: Revija Ognjišče.

Nedelja svetniških kandidatov ljubljanske metropolije
2021-09-19 15:00 - 17:00
Nedeljo svetniških kandidatov ljubljanske metropolije – duhovnika Andreja Majcna, nadškofa Antona Vovka, škofa Janeza Frančiška Gnidovca, škofa Friderika Baraga in profesorja Antona Strleta – bomo letos obhajali v nedeljo, 19. septembra 2021, v župnijski cerkvi Marije Pomočnice kristjanov na Rakovniku.
V ospredju praznovanja bo lik Božjega služabnika duhovnika Andreja Majcna, ki je v tej župniji živel in deloval, najprej med letoma 1925 in 1935, ponovno pa po svoji vrnitvi iz Tajvana med letoma 1979 in 1999. Letos se bomo spominjali 70-letnice njegovega izgona iz Kitajske v Hongkong. Ob 15. uri bo v cerkvi molitvena ura. Sledilo bo somaševanje, ki mu bo predsedoval beograjski nadškof msgr. Stanislav Hočevar. Maša bo nedeljska v beli barvi. Po končani sveti maši bo v cerkvi še kratka predstavitev beatifikacijskih postopkov.
Duhovnike prosim, da vernikom udeležbo na slovesnosti toplo priporočite. Hvala.
Za pripravljalni odbor
msgr. Blaž Jezeršek
