Nadškofija Ljubljana

Cikel koncertov Orgle opoldne 2025
2025-12-06 12:00 - 13:00 (Europe/Ljubljana)
Ana Marija Kranjc, orgle | Sobota, 6. decembra 2025, ob 12. uri | Cerkev Žalostne Matere Božje (Špitalska cerkev) na Spodnjem trgu v Škofji Loki
Orgle Glasbene šole Škofja Loka, opus 42 Orglarstva Močnik, že vse od svoje inavguracije pred dvema letoma živijo polno pedagoško in koncertno življenje. Na tokratnem opoldanskem koncertu se bo na njih predstavila Ana Marija Krajnc, trenutno študentka na Schola Cantorum Basiliensis, sicer pa ena najprodornejših slovenskih čembalistk in organistk, ki je v zadnjih letih večkrat opozorila nase s poglobljenimi interpretacijami in izjemnimi uspehi na mednarodnih tekmovanjih ter prestižnih glasbenih festivalih.
Vstop je prost, lepo vabljeni.
Vir: Katoliška Cerkev

Brezmadežno spočetje Device Marije, slovesni praznik
2025-12-08
Katoliška Cerkev 8. decembra praznuje slovesni praznik brezmadežnega spočetja device Marije.
Marija je bila spočeta po naravni poti, kakor vsak drug otrok. Zaradi posebne naloge v zgodovini odrešenja, saj je bila izbrana, da postane Božja Mati, pa je bila po nauku Cerkve obvarovana madeža izvirnega greha in je bila vse od spočetja deležna posvečujoče milosti. To tudi izraža besedna zveza brezmadežno spočetje.
Pomen praznika
Nauk o Marijinem brezmadežnem spočetju namreč pravi, da je bila Marija, ki je bila pred vsemi veki določena za mati Božjega Sina Jezusa Kristusa, ravno zaradi te svoje naloge vnaprej predvidena za svetost in čistost. Bog je zaradi Jezusovega rojstva vnaprej odel Marijo s svojo milostjo, da je bila od samega začetka svojega bivanja čista in brez madeža. Vse to se je zgodilo že takrat, ko sta jo spočela njena starša sv. Joahim in sv. Ana. Zato pravimo, da je bila Marija brez madeža spočeta, oziroma da je Brezmadežno Spočetje (Lurd). Marija je bila torej obvarovana vsakega greha in še prav posebej izvirnega greha, s katerim smo ljudje ranjeni in zaradi njega nagnjeni k slabemu.
Božja Mati, spočeta brez madeža izvirnega greha, je za človeštvo ideal in vzor, hkrati pa tudi porok upanja in priprošnjica pri Bogu. Praznik spominja na Marijino edinstveno mesto v Cerkvi in vabi, da bi se po njenem zgledu in priprošnji tudi kristjani trudili za svetost kot globinsko prijateljstvo z Bogom. Marija je bila že ob spočetju in vse življenje v stanju posvečujoče milosti, se pravi brez greha. Kristjan ta dar prejme z zakramentom krsta, ki mu izbriše izvirni greh, mu da posvečujočo milost in ga vključi v občestvo Cerkve. Posvečujoča milost pa se mu obnovi pri vsaki iskreni spovedi, ko mu Bog izbriše grehe, tako da lahko na novo zaživi odrešeno življenje.

Devica Marija in duhovništvo – Razmišljanje pokojnega škofa Jožefa Smeja

Zgodovina praznika
V desetem stoletju so ga obhajali v zahodnih deželah, v slovanskih krajih se prvič omenja v 14. stoletju, v vzhodnih deželah pa so ga obhajali že od petega stoletja. Od leta 1708 je god Brezmadežne, 8. decembra, določen za vso Cerkev. Papež Pij IX. je to versko resnico 8. decembra 1854 razglasil za od Boga razodeto v veliko veselje vsega katoliškega sveta. To veselo sporočilo je naznanil z besedami: »Da je blažena Devica Marija bila v prvem trenutku svojega spočetja obvarovana vsakega madeža izvirnega greha, in sicer po edinstveni milosti in predpravici, ki jo je podelil vsemogočni Bog z ozirom na zasluženje Jezusa Kristusa, odrešenika človeškega rodu – to je od Boga razodet nauk in ga morajo zato vsi verniki trdno in stanovitno verovati.«
Na poseben način je to versko resnico potrdila Marija sama, ko se je v Lurdu prikazala mladi Bernardki Soubirous in se predstavila z besedami: “Jaz sem Brezmadežno Spočetje.”
Upodobitve
Brezmadežno Devico Marijo upodabljamo po prizoru iz Knjige razodetja kot “ženo, ogrnjeno s soncem, in luno pod njenimi nogami, na njeni glavi pa venec dvanajstih zvezd” (prim. Raz 12,1). Z eno nogo stoji na glavi kače, kar spominja na besede iz prvih poglavij Svetega pisma: Njen zarod ti bo glavo strl, ti ga boš pa ranila na peti. (prim. 1 Mz 3,15).
Marija, mati duhovnikov in bogoslovcev
8. december je poseben praznik za slovenske duhovnike in bogoslovce, ki so se na ta dan v prvem letniku bogoslovja slovesno posvetili Mariji. To posvetitev vsako leto obnavljajo.

Besedilo je delno povzeto s spletne strani Škofije Novo mesto.
Vir: Katoliška Cerkev

100 ur molitve za nove duhovne poklice
2025-12-08 12:00 - 2025-12-12 16:00
Ob tretjem nadaljevanju 100-urnega češčenja Najsvetejšega znova stopamo pred skrivnost Božje zakramentalne bližine, ki edini more tudi po naših prošnjah prebuditi srce in ga navdušiti za služenje. Vemo, da brez molitve ni novih poklicev in brez spreobrnjenja ni prenove naših skupnosti. Zato prihajamo pred Boga, da nas On prečisti, okrepi in pošlje. Naj to češčenje postane dihanje župnije in vseh, ki delamo za poklice v Cerkvi. V drugem adventnem tednu, ko hodimo proti Betlehemu, prosimo za srca, odprta za Boga, ki prihaja. Geslo svetega leta Romarji upanja nas spominja, da nismo sami – On, naše Upanje, hodi z nami in nas vabi, naj iz Njegove bližine črpamo moč in pogum za novo pomlad poklicev.
Razpored po župnijah in redovnih skupnostih:
Ponedeljek, 8. decembra
12.00 Moravče, Peče
13.00 Naklo
14.00 Nevlje
15.00 Notranje Gorice
16.00 Pirniče
17.00 Planina pri Rakeku, Rovte
18.00 Podbrezje
19.00 Podlipa
20.00 Polhov Gradec
21.00 Poljane nad Škofjo Loko
22.00 Begunje na Gorenjskem, Preddvor
23.00 Begunje pri Cerknici, Predoslje
Torek, 9. decembra
0.00 Besnica, Preserje
1.00 Bevke, Preska
2.00 Blagovica, Radeče
3.00 Bled, Radomlje
4.00 Frančiškanke Brezmadežnega spočetja (FBS)
5.00 Usmlijenke (HKL)
6.00 Bloke, Radovljica
7.00 Bohinjska Bela, Zasip, Rakek
8.00 Bohinjska Bistrica, Rakitna
9.00 Bolniška župnija, Reteče
10.00 Borovnica, Ribnica
11.00 Brdo, Krašnja, Češnjice
12.00 Brezje – bazilika, Mošnje
13.00 Breznica, Selca
14.00 Brezovica, Smlednik
15.00 Cerklje na Gorenjskem, Sodražica
16.00 Cerknica, Sora
17.00 Dob, Sorica, Davča
18.00 Dobrepolje – Videm, Sostro
19.00 Dobrova, Srednja vas v Bohinju
20.00 Dol pri Ljubljani, Stara Loka
21.00 Dolenja vas, Stari trg pri Ložu
22.00 Dolnji Logatec, Stična, cistercijani
23.00 Domžale, Stranje, Zavod sv. Stanislava
Sreda, 10. decembra
0.00 Dovje, Struge
1.00 Gorje, Sv. Duh pri Škofji Loki
2.00 Gornji Logatec, Sv. Gregor
3.00 Grahovo, Sv. Helena – Dolsko
4.00 Hčere Marije Pomočnice (FMA)
5.00 Frančiškanke Marijine misijonarke (FMM)
6.00 Grosuplje, Sv. Jakob ob Savi
7.00 Homec, Svibno
8.00 Horjul, Šenčur
9.00 Ig, Šentjošt nad Horjulom
10.00 Ihan, Šentvid pri Stični
11.00 Ivančna Gorica, Škocjan pri Turjaku
12.00 Izlake, Škofja Loka
13.00 Jarše, Škofljica
14.00 Javorje nad Škofjo Loko, Šmarca – Duplica
15.00 Jesenice, Šmarje – Sap
16.00 Kamnik, Šmartno pod Šmarno goro
17.00 Kisovec, Šmartno pri Litiji
18.00 Kokrica, Šmartno v Tuhinju
19.00 Komenda, Št. Jurij pri Grosupljem
20.00 Kopanj, Štanga
21.00 Koprivnik v Bohinju, Tomišelj
22.00 Koroška Bela, Trata – Gorenja vas, gimnazija Želimlje
23.00 Kovor, Trstenik
Četrtek, 11. decembra
0.00 Kranj, Trzin
1.00 Kranj – Drulovka/Breg, Tržič
2.00 Kranjska Gora, Rateče, Tržič – Bistrica
3.00 Kresnice, Vače
4.00 Karmeličanke (OCD)
5.00 Klarise (OSC)
6.00 Križe, Velesovo
7.00 Lesce, Velike Lašče
8.00 Litija, Vir
9.00 Ljubljana – Bežigrad, Višnja Gora
10.00 Ljubljana – Črnuče, Vodice
11.00 Ljubljana – Dravlje, jezuiti (DJ)
12.00 Ljubljana – Ježica, Vrhpolje
13.00 Ljubljana – Kašelj/Zalog, Zagorje pri Savi
14.00 Ljubljana – Kodeljevo, Zgornji Tuhinj
15.00 Ljubljana – Koseze, šolske sestre de Notre Dame (ND)
16.00 Ljubljana – Marijino oznanjenje, Železniki
17.00 Ljubljana – Moste, Želimlje
18.00 Ljubljana – Podutik, Žiri
19.00 Ljubljana – Polje, Vrhnika
20.00 Ljubljana – Rakovnik, salezijanci (SDB)
21.00 Ljubljana – Rudnik, Žalna
22.00 Ljubljana – Stožice, šolske sestre sv. Frančiška Kristusa Kralja (ŠSFKK)
23.00 Ljubljana – Sv. Jakob, uršulinke (OSU)
Petek, 12. decembra
0.00 Stolna župnija, kapitelj
1.00 Ljubljana – Sv. Peter, lazaristi (CM)
2.00 Ljubljana – Šentvid, škofija
3.00 Ljubljana – Šiška, semenišče
4.00 Marijine sestre (MS)
5.00 Misijonarke ljubezni (MC), sestre sv. Križa (SSK)
6.00 Ljubljana – Štepanja vas, kapucini (OFM Cap)
7.00 Ljubljana – Trnovo
8.00 Ljubljana – Vič, frančiškani (OFM)
9.00 Ljubno, Škofja Loka – Suha
10.00 Lom
11.00 Loški Potok
12.00 Lučine
13.00 Mavčiče
14.00 Mekinje
15.00 Mengeš

Večer +
2025-12-09 19:00 - 21:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in Svetnikova skupnost slavilcev – Sveti.
KDAJ: 7. oktober 2025, ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti

Sezona 2025/26

11. november ob 19.00
9. december ob 19.00
13. januar ob 19.00
10. februar ob 19.00
10. marec ob 19.00
14. april ob 19.00
12. maj ob 19.00
2. junij ob 20.00

Vsi Večeri Plus+ bodo potekali v Antonovem domu na Viču.
Vir: Katoliška Cerkev

Znanstveni simpozij Pomen sv. Cirila in Metoda v duhovnem, kulturnem in političnem življenju slovanskih narodov
2025-12-11 12:45 - 17:15
Simpozij: Pomen sv. Cirila in metoda v duhovnem, kulturnem in političnem življenju slovanskih narodov
O SIMPOZIJU
Znanstveni simpozij »Pomen sv. Cirila in Metoda v duhovnem, kulturnem in političnem življenju slovanskih narodov« sovpada s 40. obletnico izida papeške enciklike Slavorum Apostoli (Apostola Slovanov, 1985), ki je močno zaznamovala čas in družbene razmere, v katerih je nastala, obenem pa predstavila pomen svetih bratov Cirila in Metoda v evropski zgodovini in njuno sporočilo za sodobni čas. Katoliška Cerkev je zgled njunega poslanstva postavila v službo preseganja politične, družbene in verske razdeljenosti ter nasproti različnim oblikam neenotnosti poudarila pot skupnih demokratičnih vrednot in ekumenizma.
Pomen sv. Cirila in Metoda je posebej pomemben za slovanske narode in njihov prispevek k oblikovanju evropskega duhovnega prostora. Njihova naloga je po vzoru cirilmetodijske ideje postala povezovati Vzhod in Zahod na temelju medsebojne edinosti. Papež je prispevek Slovanov h graditvi kulture sobivanja ovrednotil z besedami: »V celoti želimo sprejeti vse, kar so slovanski narodi prinesli in še prinašajo v duhovno dediščino Cerkve in človeštva.« (Apostola Slovanov 31)
Namen simpozija je osvetliti večplastnost izročila svetih bratov skozi zgodovinsko, teološko, kulturno in politično perspektivo ter poudariti njegovo aktualnost za sodobni čas. Prispevki in razprave udeležencev prispevajo k interdisciplinarni osvetlitvi vpliva idej sv. Cirila in Metoda na verski razvoj, oblikovanje kulturnih identitet in narodnokonstitutivnih procesov v duhu spoštovanja in dialoga.
PROGRAM SIMPOZIJA

Čas
Sklop
Vsebina

12:45 – 13:00
Zbiranje udeležencev
Registracija in prihod udeležencev.

13:00
Uvodni pozdrav

Mitja Steinbacher, dekan FPE
ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore

13:15
Prvi panel
(moderator: Boštjan Udovič)
Zgodovinski vidiki

Martin Bele: Spodnja Panonija v 9. stoletju
Aleš Maver: Nasprotniki svetih bratov in drugi zaviralci pokristjanjevalnih procesov med 7. in 10. stoletjem
Simon Malmenvall: Temelji razumevanja Cirila in Metoda v luči slovenskega katolištva in narodne zavesti
Nik Trontelj: Pomen češčenja sv. Cirila in Metoda med slovenskimi izseljenci v 19. in 20. stoletju

14:15 – 14:30
Razprava
Vprašanja in razprava po 1. panelu.

14:30 – 14:45
Odmor
Kratek odmor.

14:45 – 15:15
Pogovor
Družbeni pomen enciklike Slavorum Apostoli (Anton Stres, Rafko Valenčič);
pogovor vodi: Boštjan Udovič

15:15
Drugi panel
(moderator: Simon Malmenvall)

Anton Štrukelj: Apostola Slovanov – vzornika evangelizacije in ekumenizma
Boštjan Udovič: Apostola Slovanov in vatikanski ostpolitik na prelomu v pohladnovojno ureditev

15:45 – 16:00
Razprava
Vprašanja in razprava po 2. panelu.

16:00 – 16:15
Odmor
Kratek odmor.

16:15
Tretji panel
(moderator: Nik Trontelj)
Slovanski narodi danes

Blaž Vrhnjak: Migracije izobraženih Slovanov: asimilacija ali širjenje slovanskega vpliva?
s. Marija Šimenc: Predvidljivo in nepredvidljivo v nastajanju voditelja: česa nas učita sveta Ciril in Metod
Simon Umek: Dosežek svobodne in demokratične Slovenije: pravica staršev do vzgoje otrok v skladu s svojim prepričanjem

17:00 – 17:15
Razprava
Vprašanja in razprava po 3. panelu.

17:15
Zaključek
Zaključne misli in konec dogodka.

Vir: Katoliški inštitut

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2025-12-12 17:30 - 19:00
V baziliki Marije Pomagaj vsak drugi petek v mesecu zvečer poteka molitev, sveta maša ter blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića.
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Tudi v letu 2025 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
Termini: 11. julij, 8. avgust, 12. september, 10. oktober
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Termini: 14. november, 12. december
Ob 17.30 – molitev rožnega venca
Ob 18.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića

90-let Tekčevih jaslic
2025-12-12 19:00 - 20:00
V starem delu Tržiča v senci mogočnih Karavank, kjer šumi Tržiška Bistrica, nad Kurnikovo hišo, se v ozki ulici na Virjah skriva majhna stara mestna hiša, kjer domuje izjemen primer ljudske umetnosti – Tekčeve jaslice, ki letos praznujejo 90 let obstoja.
V petek 12. decembra 2025 vas po večerni vasi vabimo na dogodek ob 90-letnici Tekčevih jaslic iz Tržiča.
Z družino Zupan, ki danes srbi za jaslice, se bomo srečali v dvorani nad zakristijo. Predstavili nam bodo zgodovino jaslic, dogodek pa bodo popestrili s pesmimi Kvinteta bratov Zupan.
Vljudno vabljeni!

Srečanje Žejni Besede
2025-12-12 19:00 - 20:30, 2026-01-09 19:00 - 20:30
Dogodek osebe Katoliška mladina

Župnija Ljubljana Štepanja vas

Smo mladi odrasli v Cerkvi z željo po medsebojnem povezovanju in skupni rasti v veri za poglobitev odnosa z Bogom in z drugimi.
Na srečanjih bomo skupaj molili in slavili Boga ter skupaj z gosti in predavatelji odpirali aktualne teme s katerimi se soočajo mladi odrasli v današnjem svetu. Omogočiti želimo mladim odraslim prostor za nadaljnjo rast v Besedi in skozi odnose usmerjati njihovo pot k Bogu.
Naša srečanja bodo potekala vsak drugi petek v mesecu.

Vir: FB profil Katoliške mladine

Tretji koncert Sakralnega abonmaja: moteti Jakoba Handla - Gallusa
2025-12-12 19:30 - 20:30
Spoštovani ljubitelji sakralne glasbe!
Vljudno vas vabimo na tretji koncert Sakralnega abonmaja, na katerem bomo skozi motete Jakoba Handla – Gallusa prisluhnili zgodbi odrešenja od oznanjenja preko adventnega pričakovanja do skrivnosti, ki se je v božični noči dotaknila zemlje in jo napolnila z upanjem in ljubeznijo. Komorni zbor glasbene matice Ljubljana pod vodstvom Sebastjana Vrhovnika bo program prepletel z uglasbitvami antifone Ubi caritas et amor slovenskih skladateljev Nataše Kocjančič, Andreja Makorja, Tilna Slakana in Federice Lo Pinto. Koncert bodo dopolnile pesmi iz srednjeveških zbirk v izvedbi ansambla za zgodnjo glasbo Audite, ki ga umetniško vodi Janez Jocif.
Koncert bo v petek, 12. decembra 2025, ob 19.30. uri v uršulinski cerkvi Sv. Trojice v Ljubljani.
Vstopnine ni, veseli pa bomo prostovoljnih prispevkov.
Vljudno vabljeni!
Vir: Katoliška Cerkev

Javni rožni venec
2025-12-13 07:00 - 07:30
Katoliška mladina vsak drugi petek organizira javno molitev rožnega venca na Kongresnem trgu, pred stebrom Svete Trojice. Molili bomo za domovino, vero slovenske mladine, za Cerkev in za krepost čistosti.
ZA KOGA: odprto za vse, posebej za mlade može in fante
KDAJ: 13. december 2025 ob 7.00 zjutraj
KRAJ: Kongresni trg

Jubilej in romanje sinodalnih ekip ter organizmov soudeležbe: Ogenj upanja
2025-12-13 09:00 - 16:00
Na vseslovenskem srečanju, ki je eden od korakov izvedbene faze sinode o sinodalnosti v Sloveniji, se bomo srečali duhovniki, laiki, Bogu posvečene osebe, ki smo vključeni v procese odločanja v Cerkvi.
Želimo narediti vidno naše skupno in raznoliko prizadevanje za živa občestva, večjo soudeleženost in goreče poslanstvo.
Vabimo člane sinodalnih ekip in organizmov soudeležbe oz.:
• škofe,
• člane škofijskih sinodalnih ekip,
• pastoralnih služb,
• duhovniških svetov,
• provinciale in provincialke s svojimi sveti,
• vodstva laiških organizacij
• škofijskih pastoralnih svetov
• župnijskih pastoralnih svetov
na Ogenj upanja, jubilej in romanje sinodalnih ekip in organizmov soudeležbe, ki bo potekal v soboto, 13. 12. 2025, v Ljubljani na Rakovniku, od 9.00 do 16.00.
Na dogodek se je potrebno prijaviti s pomočjo spletnega obrazca najpozneje do 5. 12. 2025.
PRIJAVNI OBRAZEC
Za dodatne informacije pišite na sinoda2024@rkc.si.
celjski škof Maksimilijan Matjaž, delegat SŠK na sinodi o sinodalnosti, s sinodalno ekipo SŠK

25. obletnica posvetitve cerkve sv. Jožefa
2025-12-13 16:00 - 17:00
Vljudno vas vabimo na 25. obletnico posvetitve cerkve sv. Jožefa v Ljubljani.
Slovesna sveta maša bo v soboto, 13. decembra, ob 16. uri. Slovesnost bo vodil nadškof msgr. Stanislav Zore ob somaševanju jezuitskega provinciala p. Mirana Žvanuta DJ in rektorja cerkve p. Damjana Ristića DJ. Za glasbeni del bosta poskrbela komorni zbor Megaron in Glasbena kapela Jezuitskega kolegija.
Veselimo se vašega obiska in skupnega praznovanja!
Ker bo slovesnost potekala v cerkvi, priporočamo topla oblačila.
Vir: Katoliška Cerkev

Srečanje nadškofa s katehumeni in podelitev Svetega pisma
2025-12-14 16:00 - 17:30
Ljubljanski nadškof bo 14. decembra, na 3. adventno nedeljo, ob 16. uri, v ljubljanski stolnici daroval sveto mašo, pri kateri se bo srečal s katehumeni in jim podelil Sveto pismo.

Bogoslužna priprava na božič – božična osemdnevnica
2025-12-17 - 2025-12-24
Sklepno obdobje adventnega časa v Katoliški Cerkvi začenjamo 17. decembra z božično osemdnevnico, ki predstavlja neposredno bogoslužno pripravo na božič.
Splošna razlaga božične osemdnevnice
Sklepno obdobje adventnega časa v Katoliški Cerkvi začenjamo 17. decembra z božično osemdnevnico, ki predstavlja neposredno bogoslužno pripravo na božič. Bogoslužna priprava v obliki osemdnevnice vernikom želi približati hrepenenje in pričakovanje Gospodovega rojstva. Pomembno vlogo in slovesni ton v tem času pri bogoslužju dajejo posebne antifone, imenovane tudi O – odpevi, ki so odpevi pred Marijinim slavospevom Magnificat (prim. Lk 1,47–55). Antifone razlagajo prispodobe iz bogate svetopisemske simbolike, ki napoveduje Jezusovo rojstvo. Njihov namen je pospešiti in spodbuditi veselo pričakovanje. V osmih dneh se zvrstijo naslednje antifone, pri čemer se vsaka izmed njih začne z odpevom: O Modrost, O Gospod in Voditelj, O korenina Jesejeva, O ključ Davidov, O Vzhajajoči, O Kralj narodov ter O Emanuel.
Pojma božična osemdnevnica ne smemo enačiti s pojmom božična osmina. Prva predstavlja neposredno pripravo na božič, druga pa je obdobje osmih dni, ki jih v bogoslužju obhajamo po božiču.

Strokovna razlaga božične osemdnevnice in O – odpevi
Liturgična navodila govorijo le o posebni pripravi na praznovanje Gospodovega rojstva. Ta priprava se začne 17. decembra in znaša le osem dni priprave. Ker je 24. decembra že sveti večer, se ta priprava praktično omeji na en teden. Prav temu tednu ustreza sedem spevov, ki se v latinščini imenujejo Antiphonae Majores ali O – antifone, tudi O – odpevi, saj se sleherna začne s črko »O«, s katero ob hrepenenju izražamo tudi začudenje.
Te antifone pozna Cerkev že iz časa Amalarija iz Metza (+ 851 po Kr.), ki je predstavnik alegoričnega načina razlaganja bogoslužja. O antifonah pravi takole: »Antiphonae, quae habent omnes O in capite, signum quoddam admirabile et investigabile ostendunt nobis in his diebus celebrari.« To so: O Sapientia, O Adonai, O radix Jesse; O clavis David, O Oriens, O Rex gentium, O Emmanuel, ki se v Molitvenem bogoslužju nahajajo pred Marijinim hvalospevom – Magnificat, pri maši pa stojijo kot vrstica pri aleluji. Tem sedmim antifonam je za 24. december dodana antifona iz prvih večernic praznika Gospodovega rojstva Cum ortus fuerit sol de caelo (Ko bo jutri sonce vzšlo, bomo videli najvišjega Kralja, ki prihaja …) tako, da jih je osem. Iz tega sledi, da gre za osemdnevno pripravo na praznik Gospodovega rojstva.
Iz zgodovine razvoja bogoslužja vemo, da je rimski obred poznal le sedem O – antifon, medtem ko so druge Cerkve poznale podobne antifone in tudi več kot rimska Cerkev: devet ali celo dvanajst. Po tej različnosti se je kljub rimskim sedmim antifonam ustalil izraz novena kot priprava na praznik za razliko od octava, ki je osemdnevno praznovanje praznika.
Rimske O – antifone pripisujejo papežu Gregorju Velikemu (540–604 po Kr.) in tvorijo v akrostihu od zadaj naprej zanimivi besedi »ero cras«, (v bodoče bo … ali jutri bo …), izraz upanja, ki ga sedaj vsebuje antifona za zadnji dan devetdnevnice. Skratka, izraz novena ali devetdnevnica ima simbolni pomen. To je sveti čas pobožnega in veselega pričakovanja.
Strokovno razlago je pripravil profesor liturgike na Teološki fakulteti Univerze v Ljubljani izr. prof. dr. Slavko Krajnc.
Vir: Katoliška Cerkev

Biblična šola Evangelii gaudium 2025/2026
2025-12-18 17:00 - 18:30
Papež Frančišek v apostolski spodbudi Evangelii gaudium – Veselje evangelija predstavi Sveto pismo kot temeljni vir prenove osebnega življenja vernika in življenja vse Cerkve ter spodbuja k njenemu vsakodnevnemu branju. Biblična šola Evangelii gaudium želi biti odgovor na spodbude papeža Frančiška, da bi ponovno odkrili Sveto pismo kot knjigo življenja, kot živo Besedo, ki je namenjena nam in lahko spreminja naše življenje.
Novo študijsko leto (2025/2026) bomo posvetili modrostnim besedilom.
V Biblični šoli bomo enkrat mesečno predstavili izbrane odlomke modrostnih besedil, med katere sodijo knjige iz Stare zaveze: Job, Pregovori, Pridigar (Kohelet), Sirahova knjiga, Knjiga modrosti, Psalmi in Visoka pesem.
Vsako srečanje bo obsegalo predstavitev izbranega modrostnega odlomka, zgodovinski in literarni okvir, razlago ter poglobljeno razpravo.
Uvodno besedo bo imel celjski škof msgr. dr. Maksimilijan Matjaž, predavala pa bosta dr. s. Snežna Večko in dr. Samo Skralovnik ter drugi gostujoči predavatelji.
Predavanja bodo potekala po ZOOM vsak 4. četrtek (zaradi praznikov kdaj 3. četrtek) v mesecu od 17:00 do 18:30.
V letu 2025 bodo predavanja potekala ob naslednjih terminih:

23. oktobra,
27. novembra in
18. decembra.

V letu 2026 bodo predavanja:

22. januarja,
26. februarja,
26. marca,
23. aprila,
28. maja ter
25. junija (živo).

Prijave na: info@biblicnogibanje.si
V spletno predavalnico lahko vstopite preko spletne povezave.
Vir: Katoliška Cerkev

Obletnica začetka oddajanja slovenskega programa na Radiu Vatikan
2025-12-21 08:00 - 17:00
21. decembra 1947 je začel Radio Vatikan redno oddajati program v slovenskem jeziku. Skupaj s slovenskim programom je radio začel oddajati tudi v češčini, hrvaščini in slovaščini. Direktor slovenskega programa Radia Vatikan je p. Ivan Herceg SJ, dopisnik iz Slovenije pa je p. Ivan Rampre SJ.
Slovenska oddaja Radia Vatikan vsak dan obvešča svoje poslušalce o dejavnosti papeža, o življenju Cerkve po svetu in o izbranih dogodkih v Cerkvi na Slovenskem. Prav tako tudi komentira aktualna vprašanja v Cerkvi in družbi.
Slovenski jezik se je prek valov Radia Vatikan prvič zaslišal leta 1931. Redne oddaje v slovenščini so se pričele leta 1948, in sicer na začetku dvakrat na teden, zatem trikrat, od leta 1970 dalje pa vsak dan. Najprej so to bile 15-minutne oddaje, od božiča leta 1999 naprej pa oddaje trajajo po 20 minut.
Leta 2015 je Sveti sedež zagnal nov sistem informiranja, Vatican News. Začel se je 27. junija 2015 z Motu proprijem papeža Frančiška, s katerim je le-ta ustanovil Tajništvo za komunikacijo, ki ga je letos preimenoval v Dikasterij za komunikacijo. Vatican News skuša združiti v eno dosedanje načine komuniciranja Svetega sedeža.
Na portalu so štiri tematska področja, pod katerimi lahko najdete informacije o papežu, Svetem sedežu, krajevnih Cerkvah in tudi o svetu. Novi informacijski sistem so najprej začela ustvarjati uredništva za italijansko, angleško, francosko, nemško, špansko in portugalsko govorno področje, sčasoma pa se jim bo pridružilo še 33 uredništev drugih jezikovnih področij. Med njimi tudi slovensko uredništvo, ki je v Vatikanu prisotno že od božičnega večera 1947, ko so začeli s prvo oddajo Radia Vatikan v slovenskem jeziku.
Izziv za novi informacijski sistem je torej vedno bolje odgovoriti na zahteve poslanstva Cerkve v sodobni kulturi. Cilj tega poslanstva pa je sporočati evangelij usmiljenja vsem ljudstvom, ki živijo v različnih kulturnih okoljih.
Prefekt Dikasterija za komunikacijo je Paolo Ruffini, uredniški direktor pa je Andrea Tornielli.

Vira: Vatican News, www.jezuiti.si

Sveta maša za domovino
2025-12-22 18:30 - 19:30
V ponedeljek, 22. decembra, bo ljubljanski nadškof msgr. Stanislav Zore OFM., v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja, ob 18.30, daroval sveto mašo za domovino.

Božič, slovesni praznik
2025-12-25
Na božični dan, 25. decembra, v Katoliški Cerkvi praznujemo rojstvo Jezusa Kristusa. Vsebina praznika je povezana s skrivnostjo Božjega učlovečenja. Z Jezusovim prihodom v zgodovino se je Bog dokončno in nepreklicno zavzel za svet in za človeka.[1]
Kako praznovati sveti večer
Natančen datum Jezusovega rojstva ni znan, čeprav je njegovo rojstvo zgodovinsko dejstvo. Po tem dogodku od 6. stoletja naprej štejemo tudi človeško zgodovino. Papež Julij I. (337–352) je za datum Jezusovega rojstva določil 25. december. Čas zimskega solsticija je bil že v predkrščanskih časih obdobje praznovanja in festivalov. Cerkev se je temu prilagodila in obdobju okoli solsticija, ko se dnevi začenjajo daljšati, dala novo vsebino. Ob prihodu nove luči v naravo kristjani praznujemo novo Luč, ki ne bo nikoli ugasnila. Kakor koli natančen datum Jezusovega rojstva za krščanske veroizpovedi danes ni več bistvenega pomena, pač pa je glavna njegova vsebina: Božji Sin se je učlovečil in prišel na svet, da bi človeštvo odrešil njegovih grehov.
V Cerkvi so za božič že zgodaj vpeljali navado trikratnega obhajanja maše (opolnoči, ob zori in podnevi), kakršne nima noben drug praznik. Cerkev še danes ob božiču opravlja trikratno evharistično slavje – vsak duhovnik sme izjemoma opraviti tri maše. Pri polnočni maši je največji poudarek na Jezusovemu rojstvu v hlevu[2] in hvalnici angelov, pri zorni ali pastirski maši se pripoved nadaljuje s pastirji, ki so obiskali Jezusa,[3] s čimer se pripoved o rojstvu konča. Dnevna maša je vsebinsko najgloblja, saj je središčni odlomek iz Svetega pisma vzet iz začetka Janezovega evangelija.[4]
»Ko Bog v polnosti časov pošlje svojega edinega Sina in Duha ljubezni, razodene svojo najglobljo notranjo skrivnost. Bog sam je večno izmenjavanje ljubezni: Oče, Sin in Sveti Duh; in namenil nam je deležnost pri tem večnem izmenjavanju« (Katekizem Katoliške Cerkve 221). V liku Jezusa Kristusa, učlovečenega Božjega Sina, najdemo razlago Boga Očeta, ki nam je razumljiva šele po delovanju Svetega Duha, ki je izlit v našo notranjost.[5]
Z Jezusovim rojstvom Bog postane del zgodovine človeštva. Leto njegovega rojstva deli zgodovino na dvoje: pred in po Kristusu. S trenutkom, ko se je Božji Sin učlovečil, se je svet spremenil. Prišla je Luč, da bi premagala moralno noč človeštva, prišlo je Življenje, da bi se zoperstavilo »kulturi smrti«, prišla je Pot, da bi pokazala, ljudem, ki tavajo v tej »dolini solz«, smer, ki pelje v Nebesa.
Praznik Jezusovega rojstva je za vsakega kristjana priložnost, da se odpre in dovoli, da se Bog rodi v njegovem srcu ter tako utrdi in poglobi svojo vero.
Jaslice
Ne vemo natančno, kdaj so začeli postavljati jaslice po cerkvah in hišah, eno je gotovo, da imajo izvor v božični skrivnosti in da so se nam zdaj tako priljubile, da brez njih ni božiča. So živa predstavitev božične skrivnosti in naš izraz pojmovanja te skrivnosti. Nekateri trdijo, da so jih poznali že v 4. stoletju, vsaj v Betlehemu, sv. Frančišek Asiški pa jih je leta 1223 postavil v gozdu pri kraju Greccio v Umbriji.
Podobe Jezusa, Marije in Jožefa nam brez besed pripovedujejo o Božji ljubezni do nas, pa tudi o ljubezni, ki vlada v sveti Družini.
Pesem Sveta noč
Pesem Sveta noč je nastala za božič leta 1818 v Oberndorfu pri Salzburgu. Župnikov pomočnik Josef Mohr je napisal besedilo, učitelj Franc Ksaver Gruber, cerkovnik in organist v Oberndorfu, pa ga je uglasbil. Na sam sveti večer 1818 je Mohr prinesel Gruberju besedilo s prošnjo, naj ga uglasbi za dva solo glasova in zbor ter pripiše še spremljavo za kitaro. Gruber je to takoj naredil in pesem so peli že pri tisti polnočnici. Sčasoma se je razširila po svetu in postala najbolj znana in najbolj priljubljena božična pesem, brez katere si ne moremo predstavljati božiča.
Božični čas
Božični čas se začenja na predvečer praznika Gospodovega rojstva in traja do nedelje po prazniku Gospodovega razglašenja, to je vključno do nedelje Jezusovega krsta. V središču božičnega časa je božič – praznik Gospodovega rojstva. Praznik nas vsako leto znova spominja, da nas Bog tako ljubi, da je dal svojega edinorojenega Sina, da bi se nihče, kdor vanj veruje, ne pogubil, ampak imel večno življenje (prim. Jn 3,17).
Druga božja oseba sprejme po Mariji našo človeško naravo in postane pravi človek. Nevidni Bog postane viden, da ga moremo poslušati in posnemati. Bog postane človek zato, da bi mi živeli Božje življenje. Praznik Gospodovega rojstva – božič, je vedno sodoben, saj je praznik vseh trenutkov našega življenja, ker se more vsak čas izvršiti božja zamenjava. Vsak dan, vsak trenutek nam Bog daje Kristusa, mi pa se moramo po Kristusu darovati Bogu. Božični čas je kratek, a zelo bogat.
Praznik Gospodovega rojstva ima osmino, ki se konča s praznikom Marije, svete Božje Matere. Med osmino je nedelja svete Družine. Drugi zelo pomemben praznik božičnega časa je Gospodovo razglašenje (6. januar). Pri njem gre za razodetje Jezusovega božanstva. Najprej modrim, za tem ob krstu v reki Jordan, nato pa še na svatbi v Kani Galilejski. S praznikom Jezusovega krsta, v nedeljo po Gospodovem razglašenju se konča praznovanje njegovega skritega življenja in začenja spomin javnega oznanjevanja in navzočnosti Božjega kraljestva.

1] Prim. »Bog je namreč svet tako vzljubil, da je dal svojega edinorojenega Sina, da bi se nihče, kdor vanj veruje, ne pogubil, ampak bi imel večno življenje« (Jn 3,16).
[2] »In rodila je sina, prvorojenca, ga povila in položila v jasli, ker v prenočišču zanju ni bilo prostora« (Lk 2,7).
[3] »Ne bojte se! Glejte, oznanjam vam veliko veselje, ki bo za vse ljudstvo« (Lk 2,10).
[4] »V začetku je bila Beseda in Beseda je bila pri Bogu in Beseda je bila Bog. Ta je bila v začetku pri Bogu. Vse je nastalo po njej in brez nje ni nastalo nič, kar je nastalo. V njej je bilo življenje in življenje je bilo luč ljudi. In luč sveti v temi, a tema je ni sprejela. Bil je človek, ki ga je poslal Bog; ime mu je bilo Janez. Prišel je zavoljo pričevanja, da bi pričeval o luči, da bi po njem vsi sprejeli vero. Ni bil on luč, ampak pričeval naj bi o luči. Resnična luč, ki razsvetljuje vsakega človeka, je prihajala na svet. Beseda je bila na svetu in svet je po njej nastal, a svet je ni spoznal. V svojo lastnino je prišla, toda njeni je niso sprejeli. Tistim pa, ki so jo sprejeli, je dala moč, da postanejo Božji otroci, vsem, ki verujejo v njeno ime in se niso rodili iz krvi ne iz volje mesa ne iz volje moža, ampak iz Boga. In Beseda je postala meso in se naselila med nami. Videli smo njeno veličastvo, veličastvo, ki ga ima od Očeta kot edinorojeni Sin, polna milosti in resnice. Janez je pričeval o njej in klical: »To je bil tisti, o katerem sem rekel: Kateri pride za menoj, je pred menoj, ker je bil prej kakor jaz.« Kajti iz njegove polnosti smo vsi prejeli milost za milostjo. Postava je bila namreč dana po Mojzesu, milost in resnica pa je prišla po Jezusu Kristusu. Boga ni nikoli nihče videl; edinorojeni Bog, ki biva v Očetovem naročju, on je razložil« (Jn 1,1–18).
[5] Prim. C. Sorč, Troedini Bog, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina 2003.
Vir: Katoliška Cerkev

Trikraljevska akcija - koledovanje
2025-12-26 - 2026-01-06
V božičnem času bodo koledniki po domovih nosili veselo novico o Jezusovem rojstvu in zbirali darove za misijone. Za koledovanje po župnijah boste sredi decembra prejeli vsa potrebna gradiva in navodila po pošti. Poročilo o sadovih in nove prošnje bodo kot vedno objavljeni v Trikraljevski reviji in na naši spletni strani. Tisti, ki bi Trikraljevsko akcijo želeli na novo začeti, pokličite v misijonsko središče in poslali vam bomo vsa potrebna uvodna navodila in gradivo za izvedbo akcije.
Zbrane darove lahko prinesete ali nakažete preko položnice v Misijonsko središče Slovenije. Darovi Trikraljevske akcije so namenjeni pretežno slovenskim misijonarjem in misijonarkam ter tistim, ki jih oni priporočijo. V njihovem imenu se vam že vnaprej zahvaljujemo za vsak dar.
Hvala vsem mladim in odraslim kolednikom, ki s svojo dobro voljo širite veselo novico po Sloveniji in hkrati naredite veliko dobro delo. Vabimo vas, da se kolednikom zahvalite pri maši na praznik Gospodovega razglašenja. Hkrati se v čim večjem številu udeležite tudi škofijskih srečanj kolednikov. Vedno je poskrbljeno tudi za družabni program. Natančni datumi in kraji srečanj so objavljeni v napovednem koledarju po škofijah.

Sv. Janez, apostol in evangelist, praznik
2025-12-27
Katoliška Cerkev 27. decembra obhaja god sv. Janeza apostola in evangelista. V zboru Jezusovih učencev je bil Janez najmlajši, v apostolsko službo pa je bil poklican, ko je z bratom Jakobom in očetom Zebedejem popravljal ribiške mreže (Mt 4,18–22, predvsem v. 21 ter Mr 1,16–20, predvsem v. 19). Skupaj z bratom je bil priča Gospodovega poveličanja na gori Tabor (Mt 17,1–13, predvsem v. 1; Mr 9,2–13, predvsem v. 2; Lk 9,28–36, predvsem v. 28) in obujenja Jairove hčerke (Mr 5,21–24.35–43, predvsem v. 37). Ko so Jezusa prijeli, je edini od apostolov ostal v Jezusovi bližini tudi pod križem na Kalvariji. Tam mu je umirajoči Gospod zaupal varstvo svoje matere Marije (Jn 19,16 b–27, predvsem v. 26 in 27).
Apostol Janez je bil doma v Betsajdi ob Genezareškem jezeru in preden je bil poklican za apostola, si je služil kruh kot ribič. Janez, ki je od vsega začetka spadal med Jezusove najljubše učence, je pozneje napisal četrti evangelij in knjigo Razodetja. Umrl je v visoki starosti okrog leta 100.
Simbol evangelista Janeza je orel, saj so ga že od nekdaj primerjali s kraljevsko ptico. Orel je kralj višav in zmore najvišje poleteti. Lastnosti te ptice pripisujejo tudi evangelistu Janezu: orlovski let v višave in orlovske oči. S svojim evangelijem je poletel v nepopisne višave. Sv. Avguštin v razlagi Janezovega evangelija pravi: »Prestopil je vse vrhove zemlje, se povzpel nad vse prostore v ozračju, nad vse višave ozvezdij, presegel je vse zbore in legije angelov. Zakaj če bi vsega tega ne presegel, kar je ustvarjeno, bi ne prišel k tistemu, po katerem je vse to narejeno.«
Besedilo je delno povzeto iz knjige Svetnik za vsak dan Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

Evropsko srečanje mladih v Parizu
2025-12-28 - 2026-01-01
Evropsko srečanje mladih bo potekalo v Parizu v Franciji od 28. decembra 2025 do 1. januarja 2026. Srečanje bo priložnost, da se povežemo z mladimi iz vse Evrope in v molitvi skupaj vstopimo v novo leto. Prijave že potekajo na spletni strani Katoliške mladine.
Kako poteka ESM?
Evropsko srečanje mladih (ESM) je dogodek, ki ga že več desetletij pripravlja Taizéjska skupnost kot del Romanja zaupanja na Zemlji. Mladi zapustijo poznanost in gotovst domačih držav ter se podajo v neznano, ne da bi vedeli, kdo jih bo sprejel in pogostil. Jim bo gostoljubje izkazala babica, ki v svojem stanovanju že leta živi sama, bo to pastor, ki ima par praznih sob v župnišču ali mlada družina?
PRIJAVNICA
PRIJAVNICA pripravljalna ekipa
Francoska prestolnica bo že šestič gostila srečanje! Lokalni kristjani nas bodo sprejeli v svoje domove in cerkve, tudi v prenovljeno pariško Notre Dame.
Več podrobnosti o ESM

Če se želite udeležiti srečanja in ste starejši od 35 let, nam pišite na mail. Tudi za druge dodatne informacije in vprašanja smo na voljo na tem naslovu.
taize@katoliskamladina.si

ESM Ljubljana 2023
Poseben korak na poti romanja zaupanja na zemlji za nas predstavlja leto 2023, ko je srečanje gostila Slovenija – Evropsko srečanje mladih v Ljubljani je potekalo od 28. 12. 2023 do 1. 1. 2024. Udeležilo se ga je 5.000 mladih iz 48 različnih držav. Vse mlade so sprejeli domačini in jim izkazali gostoljubnost.
Hvala vsem, ki ste bili del srečanja.
Več na: Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Družina, slovesni praznik
2025-12-28
V Katoliški cerkvi praznik svete družine obeležujemo v spomin na družinsko skupnost, ki so jo sestavljali Božji Sin Jezus iz Nazareta, njegova mati Marija in krušni oče sveti Jožef. Praznujemo prvo nedeljo po božiču, nedeljo pa poimenujemo nedelja svete družine. Letos bo to 31. decembra.
Zgodovina praznika
Češčenje svete družine je sorazmerno nov pojav, saj se je pojavilo v 17. stoletju, ko je bilo pod tem naslovom ustanovljenih nekaj redovnih skupnosti in so nastale tudi prve umetniške upodobitve. Pobudnik praznika je bil prvi katoliški škof v Quebecu msgr. Fraçois-Xavier de Laval, ki je v svojo škofijo vpeljal praznik svete družine in osnoval Bratovščino svete družine (1665), katere vodstvo je zaupal laiški misijonarki in veliki častilki svete družine Barbe D’Ailleboust. Papež Janez Pavel II. (1978–2005) je msgr. Lavala leta 1980 tudi razglasil za blaženega.
Vsebina praznika
Življenje nazareške družine je v Svetem pismu skopo opisano. Evangeliji poročajo o Jezusovem rojstvu v Betlehemu (Lk 2,1–7 in Mt 1,18–25), obisku modrih (Mt 2,1–12), begu v Egipt (Mt 2,13–15), vrnitvi iz Egipta (Mt 2,19–23) o Jezusovem darovanju (Lk 2,22–38) ter najdenju v templju (Lk 2,41–52).
Praznik svete družine je v cerkveni bogoslužni koledar leta 1926 uvrstil papež Benedikt XV. (1914–1922). Do takrat so ga obeleževali samo po krajevnih Cerkvah. Papež Benedikt XV. in njegovi predhodniki (zlasti papež Leon XIII.) so praznik podpirali tudi zato, da so izrazili nestrinjanje z razpadanjem tradicionalnega družinskega življenja ter z njim povezanih vrednot, kar se je začelo kazati ob koncu 19. in na začetku 20. stoletja.
Praznik svete družine je tudi praznik vsake človeške družine, ki nastane s poroko med možem in ženo oz. s sklenitvijo zakramenta sv. zakona med zaročencema. Glavni namen dneva je predstaviti vzajemnost, spoštovanje in ljubezen, ki so jih v medsebojnih odnosih živeli Jezus, Marija in Jožef. Družinsko življenje je kraj posvečevanja članov družine, zato je sv. Janez Krizostom (347–407) kristjane spodbujal, naj iz svojih družin ustvarijo družinsko Cerkev. To lahko storijo tako, da osebni odnos z Jezusom postavijo v središče osebnega in družinskega življenja.
Vir: Katoliška Cerkev

Narodni dan molitve za nerojeno človeško življenje
2025-12-28
Praznik nedolžnih otrok, 28. december, je tudi Narodni dan molitve za nerojeno človeško življenje.
Vabimo, da na ta dan še posebej molimo za vse nerojene otroke, splavljene in tiste, ki jim grozi splav, pa tudi prosimo za ozdravljenje ran.
Narodni dan molitve za nerojeno človeško življenje so na pobudo laiških organizacij v Sloveniji, zbranih v Svetu katoliških laikov Slovenije (SKLS), določili slovenski škofje na 65. redni seji SŠK 26. marca 2012 v Novem mestu.

Molitev za duhovno posvojitev nerojenih otrok
Gospod Jezus,
na priprošnjo tvoje Matere Marije,
ki te je z ljubeznijo nosila in rodila,
in svetega Jožefa,
moža žive vere in zaupanja v Božjo previdnost,
ki je skrbel zate,
te prosim za nerojeno dete,
ki sem ga duhovno posvojil,
ker mu grozi smrtna nevarnost.
Prosim te,
daj njegovim staršem moči,
poguma in ljubezni,
da bodo svojemu otroku podarili življenje,
ki si mu ga ti namenil.
Amen.
Vir: Katoliška Cerkev

Zaključek svetega leta v ljubljanski nadškofiji
2025-12-28 16:00 - 17:00
Jubilejno sveto leto se je uradno začelo na sveti večer, 24. decembra 2024, z evharističnim slavjem, ki ga je na Trgu sv. Petra v Rimu vodil papež Frančišek. Temu je sledil obred odpiranja svetih vrat v baziliki sv. Petra.
V naši nadškofiji smo imeli začetek svetega leta s slovesnim romanjem in sveto mašo v stolnici sv. Nikolaja v Ljubljani na nedeljo Svete Družine. Zbrali smo se v cerkvi Marijinega oznanjenja pri frančiškanih. Po molitvi in blagoslovu smo skupaj poromali v stolnico. Svetoletne cerkve v naši nadškofiji so poleg stolnice še bazilika Marije Pomagaj na Brezjah, bazilika Žalostne Matere Božje v Stični in cerkev Marije Pomočnice kristjanov na Rakovniku.
Slovesni zaključek svetega leta bo v ljubljanski stolnici na nedeljo Svete Družine, 28. decembra 2025, s sv. mašo ob 16.00. K sv. maši, ki jo bo vodil nadškof msgr. Stanislav Zore OFM, so povabljeni vsi duhovniki, redovniki, redovnice in verniki. Tudi ob tej priložnosti bomo še lahko prejeli popolni odpustek.

Sv. Marija, Božja mati, slovesni praznik
2026-01-01
Na novoletni dan, 1. januarja, v Katoliški Cerkvi praznujemo praznik Marije, svete Božje Matere ter svetovni dan miru. Prvi dan leta, s katerim začenjamo novo koledarsko leto in pri bogoslužju prosimo za Božji blagoslov, je posebej posvečen Mariji oz. njenemu Božjemu materinstvu.

Pogled v zgodovino

Cerkveni zbor v Efezu
Praznik Marije, svete Božje Matere praznujemo 1. januarja. Grško obliko naslova Theotokos (Bogorodica) – Božja Mati so ji na osnovi razširjene ljudske pobožnosti pripisovali že v 3. stoletju, uradno pa ga je potrdil cerkveni zbor v Efezu leta 431. Takrat je bila potrjena resnica o tem, da sta v Jezusovi osebi dve naravi, Božja in človeška. Od tod izhaja tudi najstarejša verska resnica o Mariji, da je Mati Božjega sina. To je bil povod, da se je pobožnost do Marije, Božje Matere močno razširila. Krščanske skupnosti pa so ji posvetile vrsto cerkva, med katerimi je v Rimu najbolj znana bazilika Svete Marije Velike (Marije Snežne).
Drugi vatikanski cerkveni zbor
Drugi vatikanski cerkveni zbor (1962–1965) v povezavi z Marijinim Božjim materinstvom pravi: »Iz nje je Božji sin privzel človeško naravo, da bi s skrivnostmi svojega življenja na zemlji osvobodil človeštvo od greha«. Dogmatična konstitucija o Cerkvi Marijo 12-krat poimenuje kot Božjo Mater.
Marija je tudi Mati Cerkve. Papež Pavel VI. (1963–1978) je Mariji med zgoraj omenjenim cerkvenim zborom, 21. novembra 1964, podelil naziv Mati Cerkve. Papež je s tem dejanjem posebej poudaril, da je Marija tudi Mati vsakega posameznega vernika, kot ji je to naročil umirajoči sin Jezus na križu, da je namreč Mati vsakega njegovega učenca (prim. Jn 19,26–27).[1]
Lik in zgled Marijine osebnosti za verujoče pomenita izziv za oseben razmislek o njenem pomenu. Marija je priprošnjica, ki lahko izprosi močnejšo ljubezen do Jezusa.

Prazniki, povezani z Jezusovo Materjo Marijo

V cerkvenem letu poleg 1. januarja obeležujemo tudi naslednje praznične dneve, povezane z Jezusovo Materjo Marijo. Marija je najtesneje povezana s skrivnostjo Božjega učlovečenja, kot tudi s skrivnostjo človeškega odrešenja. Naslovi, ki so jih verniki in Cerkev dali Mariji, kot je privilegij, da je brezmadežna, v nebesa vzeta in drugi, imajo temelj v njeni poklicanosti, da je bila Odrešenikova Mati. Naslov Božja Mati izraža Marijino poslanstvo v zgodovini odrešenja in njeno posebno vlogo v skrivnosti Kristusa in Cerkve.
25. marec, Gospodovo oznanjenje Mariji. Na ta dan praznujemo obisk nadangela Gabrijela pri Devici Mariji v Nazaretu. Nadangel ji je sporočil, da bo spočela od Svetega Duha in da se bo dete imenovalo Božji sin (prim. Lk 1,26–38).
15. avgust, Marijino vnebovzetje. Na ta dan obhajamo posebno milost, ki je je deležna Jezusova Mati Marija. Po smrti je bila z dušo in telesom vzeta v nebo. Marijino vnebovzetje je največji Marijin praznik.
8. september, rojstvo Device Marije. Na ta dan praznujemo Marijino rojstvo.
8. december, brezmadežno spočetje blažene Device Marije. Na ta dan praznujemo posebno milost, ki je je bila deležna Devica Marija. Zaradi Božjega materinstva je bila obvarovana madeža izvirnega greha, s katerim smo zaradi greha Adama in Eve zaznamovani vsi ljudje in se nam izbriše pri zakramentu krsta, s katerim se včlenimo v občestvo Cerkve.
Z Marijo so povezani tudi naslednji praznični dnevi:

2. februar, Jezusovo darovanje, svečnica. Štirideset dni po božiču se spominjamo Jezusovega darovanja v templju (prim. Lk 2,22–38). To je spomin na dan, ko sta Mati Marija in krušni oče Jožef Jezusa prinesla v tempelj v Jeruzalemu.
Praznik Marije, Matere Cerkve praznujemo na binkoštni ponedeljek.
25. december, božič – Gospodovo rojstvo. Na božič praznujemo Jezusovo rojstvo v Betlehemu (prim. Mt 1,18–25 in Lk 2,1–7), ki je za veliko nočjo Gospodovega vstajenja od mrtvih drugi največji krščanski praznik.
Praznik svete družine obhajamo v nedeljo po božiču. V primeru, ko med božičem in novim letom ni nedelje, praznik svete družine obhajamo 30. decembra. Člani svete družine so bili Jezus, Devica Marija in mož Device Marije sv. Jožef. Cerkev vernikom njihov način družinskega življenja postavlja za zgled (prim. Mt 2,13–15.19–23).

[1] Ko je Jezus videl svojo mater in zraven stoječega učenca, katerega je ljubil, je rekel materi: »Žena, glej, tvoj sin!« Potem je rekel učencu: »Glej, tvoja mati!« In od tiste ure jo je učenec vzel k sebi.
Vir: Katoliška Cerkev

Gospodovo razglašenje, slovesni praznik
2026-01-06
Praznik Gospodovega razglašenja (epifanije) ali praznik sv. treh kraljev v Katoliški Cerkvi praznujemo 6. januarja.
Praznik Gospodovega razglašenja se v zahodni tradiciji imenuje tudi praznik sv. treh kraljev, s čimer je izraženo vsebinsko dopolnjevanje. Trije kralji (trije modri) podajajo bolj nazorno in živo predstavo o častilcih iz poganskih krajev, ki so prišli pozdravit in molit novorojenega Odrešenika.
Praznik so poleg 25. decembra (božič, praznik Jezusovega rojstva) uvedli na začetku četrtega stoletja in sicer najprej na Vzhodu in nato še na Zahodu. Z besedo epifanija so začeli označevati predvsem prihod modrih z Jutrovega (Vzhoda), saj pomeni prikazanje oz. razglašenje. Obisk modrih je opisan v Matejevem evangeliju (prim. Mt 2,1–12). Pisec omenjenega evangelija ne navaja števila oseb, pač pa pravi, da so prinesli trojen dar: zlato, kadilo ter miro in od tod tudi sklep, da so bili darovalci trije. Njihova imena v evangeliju niso zapisana, v različnih inačicah pa so znana iz treh legend. Imena iz zadnje so se razširila na Zahodu in se glasijo: Gašper, Miha in Boltežar.
Jezus se je najprej razodel pastirjem, nato pa kljub svojemu uboštvu in nebogljenosti tudi trem zastopnikom poganskih narodov. Modri so namreč že v prvi Cerkvi veljali za predstavnike poganskega sveta, saj so bili v njih na nek način h Kristusu pritegnjeni vsi narodi zemlje. To pomeni tudi začetek misijonskega poslanstva Cerkve. Modre je po izročilu in svetopisemskem besedilu vodila zvezda, ki jih je privedla k Jezusu. Jezusa so molili in ga priznali za mesijanskega kralja ter ga »razglasili« med svojimi rojaki.
Večer pred praznikom je po izročilu tretji sveti večer (prvi je pred božičem, drugi pa na silvestrovo pred novim letom), zato je na Slovenskem v navadi kropljenje z blagoslovljeno vodo in kajenje s kadilom po vseh prostorih hiše, na vhodna vrata pa se napiše začetnice imen treh kraljev z letnico novega leta: 20 + G + M + B + … .
Vir: Katoliška Cerkev

Pevski vikend z naslovom Pod Jezusovim vodstvom
2026-01-09 - 2026-01-11
Zborovodje cerkvenih otroških pevskih zborov vabimo, da svoje pevce in sebe prijavite na pevski vikend z naslovom Pod Jezusovim vodstvom.
Čas bomo našli za prepevanje že znanih in učenje novih pesmi, uvajanje v bogoslužje, druženje in molitev. Program je namenjen otrokom skupaj z njihovim zborovodjo. Utrinke iz preteklih let si lahko pogledate na povezavah: 2024, 2025.
Kdaj? Od 9. do 11. januarja 2026.
Kje? V Repnjah v Domu matere Margarete
Za prijavo izpolnite obrazec.
Ali kontaktirajte s. Emo (040 637 755, ema.alic@solske-sestre.si) ali s. Klaro (031 646 490, klara.jarc@ssfcr.org).
Več informacij na tej povezavi.
Vir: Katoliška Cerkev

Sveta maša za zakonce, ki si želijo otrok
2026-01-10 18:00 - 19:00
Se soočata s preizkušnjo, ko otroka ni in ni? Potem sta lepo vabljena k sv. maši v župnijo Sv. Duh – Celje, v soboto 10. januarja ob 18.00. uri. Sv. mašo bo upokojeni nadškof Marjan Turnšek daroval za vse zakonce, ki hrepenijo po potomstvu. Med mašo bo tudi pričevanje zakonskega para o njunem soočanju s preizkušnjo, ko otroka ni in ni ter molitev za dar življenja.
Vir: Katoliška Cerkev

Ženski večer: Edinstvena - v prinašanju veselega oznanila
2026-01-10 19:00 - 20:00
Vabljene vse generacije žensk na ženski večer z naslovom Edinstvena – v prinašanju veselega oznanila, ki bo v soboto, 10. januarja 2026, ob 19.00 v dvorani glasbene šole Rakovnik.
Z nami bo gostja Urška Valjavec – žena, mama štirih otrok in ženska globoke vere. Iskreno bo spregovorila o družini, zaupanju in življenjskih preizkušnjah, ki so jo oblikovale.
Pričevanju bo sledila adoracija in priložnost za sveto spoved, večer pa bomo zaključile z druženjem ob domačih dobrotah. Pred začetkom dogodka bo možnost udeležbe pri sveti maši v cerkvi Marije Pomočnice na Rakovniku ob 18.30. Zaželene so prijave po e-pošti: meta.kozin@gmail.com.
Iskreno se veselimo druženja z vami!
Vir: Katoliška Cerkev
