Nadškofija Ljubljana

Taizéjska molitve
2025-02-17 19:00 - 20:00 (Europe/Ljubljana)
Pri taizéjskih molitvah se prepletajo taizéjski spevi, Božja beseda in tišina. Udeležiš se jih lahko na različnih krajih po Sloveniji.
Molitve bodo potekale v Ljubljani:

17.2. ob 19.00 v cerkvi sv. Jakoba
17. 3. ob 19.00 v evangeličanski cerkvi
14. 4. ob 19.00 v uršulinski cerkvi
19. 5. ob 19.00 v evangeličanski cerkvi

Če tudi v vašem kraju pripravljate taizéjsko molitev, lahko sporočite termin na spodnji naslov:

taize@katoliskamladina.si

Obletnica ustanovitve samostojne Slovenske škofovske konference
2025-02-19
19. februarja 1993 je bila ustanovljena samostojna Slovenska škofovska konferenca.
Slovenski škofje so bili do ustanovitve samostojne Slovenske škofovske konference (SŠK) 19. februarja 1993 z drugimi škofi na področju nekdanje Jugoslavije povezani v Jugoslovansko škofovsko konferenco (JŠK), znotraj katere je bila 20. junija 1983 ustanovljena Slovenska pokrajinska škofovska konferenca (SPŠK).
Zgodovinski oris
Slovenski škofje so na seji 25. julija 1992 pripravili osnutek statuta samostojne Slovenske škofovske konference. Papež Janez Pavel II. (1978–2005) je po pridobitvi pozitivnega mnenja Kongregacije za škofe in Urada za odnose z državami pri Državnem tajništvu Svetega sedeža, 19. februarja 1993 v skladu z normami in določbami cerkvenega prava potrdil statut samostojne Slovenske škofovske konference.
S tem je Katoliška Cerkev v Sloveniji dobila večjo pravno trdnost in samostojnost. Papež Benedikt XVI. je 7. aprila 2006 v Cerkvi na Slovenskem ustanovil tri nove škofije (v Celju, Murski Soboti in Novem mestu). Dotedanjo mariborsko škofijo je povzdignil v nadškofijo in metropolijo ter tako preoblikoval enotno cerkveno pokrajino v Sloveniji. Na novo imenovani škofje so bili maja in junija 2006 tudi umeščeni.

Kaj je škofovska konferenca?
Škofovska konferenca je zbor škofov Katoliške Cerkve določenega naroda ali ozemlja, v okviru katerega škofje opravljajo svoje poslanstvo v obliki pastoralne, bogoslužne, katehetske in drugih dejavnosti. SŠK predstavlja najvišjo ustanovo Katoliške Cerkve v Republiki Sloveniji. Njeno ozemlje sovpada z državnimi mejami. Po statutu so člani SŠK vsi krajevni in pomožni škofje, ki jim je v okviru lastne škofije zaupano posebno poslanstvo.

Predstavitev SŠK in njenih članov

Statuti, smernice in navodila SŠK

Letno poročilo Katoliške cerkve v Sloveniji 2021

Dokumenti in publikacije SŠK

Slovenska škofovska konferenca na družabnih omrežjih

Obisk Ad limina Apostolorum slovenskih škofov leta 2018

Predsedniki
Prvi predsednik Slovenske škofovske konference je bil ljubljanski nadškof metropolit msgr. dr. Alojzij Šuštar (1993–1997), drugi pa ljubljanski nadškof metropolit msgr. dr. Franc Rode (1997–2004). Tretji predsednik je bil od 7. decembra 2004 dalje mariborski škof msgr. dr. Franc Kramberger, ki je leta 2006 ob ustanovitvi nove nadškofije in metropolije postal nadškof metropolit. Četrti je bil od 16. marca 2007 dalje ljubljanski nadškof metropolit msgr. Alojz Uran, peti pa je bil od 11. januarja 2010 dalje ljubljanski nadškof metropolit msgr. dr. Anton Stres. Za šestega predsednika je bil 31. julija 2013 izvoljen novomeški škof in tedanji apostolski administrator ljubljanske nadškofije msgr. Andrej Glavan do 23. marca 2017. Sedmi predsednik SŠK je postal ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore, ki so ga člani SŠK izvolili na 99. redni seji v Kopru in je nastopil mandat 23. marca 2017 za dobo petih let. Osmi predsednik SŠK je postal novomeški škof msgr. dr. Andrej Saje za mandatno obdobje 2022–2027.

Odličje sv. Cirila in Metoda
Slovenska škofovska konferenca podeljuje Odličje sv. Cirila in Metoda, ki je najvišje cerkveno odlikovanje v Sloveniji ustanovam ali posameznikom, ki so se izkazali s posebnim zvestim služenjem Cerkvi med Slovenci. Odlikovanje je sestavljeno iz okrogle bronaste plakete z reliefno podobo sv. Cirila in Metoda ter diplomske listine.
Vir: Katoliška Cerkev

55. katehetski simpozij z naslovom 'Upanje pa ne osramoti'
2025-02-20 18:30 - 2025-02-22 16:00, 2025-02-27 08:00 - 2025-03-01 13:00
55. katehetski simpozij z naslovom Upanje pa ne osramoti (Rim 5,5) bo potekal od 20. do 22. februarja 2025 v Gnidovčevem domu na Mirenskem Gradu in od 27. februarja do 1. marca 2025 v Domu sv. Jožefa v Celju.
Skupaj bomo prepoznavali znamenja upanja v današnjem svetu, razmišljali ob Pismu Rimljanom in odkrivali, kako sami znotraj katehetskega poslanstva živimo in delimo upanje, ki ga daje Kristus. Predavanja in delavnice pripravljajo: dr. David Kraner, mag. Janez Žakelj in msgr. Slavko Rebec.
Vsebina
Dr. David Kraner: Katehet v hospicu umirajočih ali na misijonskem polju upanja
V teoretičnem delu bo predavatelj izpostavil tako pereče tematike sovražnikov upanja, kot so vztrajno vzdrževanje struktur, zaviranje misijonarskega duha, stopnje umiranja cerkvenih skupnosti, kot tudi znamenja upanja, ki se izražajo v izzivih glede interakcije Cerkve s svetom, v strategiji prenove, v sprejemanju inovacij, razločevanju kritik, zavzetosti in vodenju. Sledil bo praktični del, v katerem bomo skupaj odkrivali, kako naj katehet sam prepoznava in hkrati postaja znamenje upanja.
Mag. Janez Žakelj: Pismo Rimljanom – pismo krščanskega upanja
Letošnje geslo svetega leta »upanje ne osramoti« je vzeto iz Pisma Rimljanom. Papež pa se pri tem ne osredotoča samo na posamezni stavek iz pisma, ampak se naslanja na njegovo celotno vsebino, s katero Pavel predstavi »svoj« evangelij odrešenja v Jezusu Kristusu. Slušatelji simpozija se bodo pobliže seznanili z nekaterimi zanimivostmi in posebnostmi, ki so povezane s pismom in njegovo celotno vsebino, v kateri odsevajo teme, kot so: greh, postava, opravičenje, krst, svoboda, zaupanje … V drugem delu se bomo dotaknili Pavlovega razumevanja upanja in na podlagi ugotovitev skupaj sestavili najprej katehezo o kreposti upanja za odrasle, nato pa na isto temo še katehezo za otroke.
Msgr. Slavko Rebec: Zakramenti in življenje
Skupaj bomo obnovili nekaj teoloških poudarkov o zakramentih svete evharistije in sprave, nato pa iskali izkušnje življenja, ki vodijo v ta dva zakramenta. Odkrivali bomo možnosti, kako pri katehezi uvajati vanju, ter nakazali moči, ki jih sveta maša in sveta spoved prinašata v življenje katehista in katehiziranca.
Tehnične informacije
Simpozijsko dogajanje se bo tako na Mirenskem Gradu kot v Celju pričelo v četrtek, z večerjo ob 18.30, sklenilo pa v soboto, na Mirenskem Gradu do 16.00, v Celju s kosilom ob 13.00.
Prijave (do tedna dni pred simpozijem) in informacije: SPLETNA PRIJAVNICA, sku@rkc.si, 031/312 110.
Prijazno vabljeni!

Sedež apostola Petra, praznik
2025-02-22
V Katoliški Cerkvi 22. februarja obhajamo praznik Sedeža apostola Petra.
Apostoli so sestavljali poseben zbor, ki ga Sveto pismo pogosto imenuje »dvanajsteri«. Kristus je temu zboru kot celoti izročil vodstvo svoje Cerkve, oznanjevanje in širjenje božjega kraljestva, nalogo posvečevati ljudi. Med apostoli je dal posebno nalogo enemu Petru. Te njegove službe se Cerkev spominja s praznikom, ki nosi ime Sedež apostola Petra.
Že tedaj, ko ga je poklical, je Jezus Petru spremenil ime, kar pomeni, da ga je izbral za pomembno poslanstvo. Uprl je pogled vanj, poroča evangelist Janez, in mu rekel: »Ti si Simon, Janezov sin. Imenoval se boš Kefa« (to pomeni Peter). V evangelijih je Peter 114-krat omenjen na prav poseben način. Utemeljitev za Petrovo prednost je njegova izpoved vere pri Cezareji Filipovi: »Ti si Kristus, Sin živega Boga.« Jezus ga je najprej blagroval, potem pa mu je dejal: »Jaz pa ti povem: Ti si Peter (Skala) in na to skalo bom sezidal svojo Cerkev in peklenska vrata je ne bodo premagala. Dal ti bom ključe nebeškega kraljestva …« Oblast ključev je mnogo več kot nekakšna služba vratarja. Ključi kraljestva pomenijo oblast kraljevega namestnika v odsotnosti vladarja Jezus je torej Petru obljubil, da bo njegovem odhodu s tega sveta postal njegov namestnik. Dal mu je tudi oblast »zavezovanja« in ‘razvezovanja’, ki pomeni: kar bo Peter v skladu s Kristusovo voljo ukazal ali prepovedal, to bo ukazano ali prepovedano tudi v nebesih.
Po vstajenju je Kristus to učiteljsko in vodstveno oblast zavezovanja in razvezovanja izročil vsem apostolom. Drugi vatikanski koncil pravi, da je Kristus apostole postavil kot zbor ali trdno skupnost; na čelo tega zbora pa je dal iz njihove srede izbranega Petra. »Gospod je Cerkev postavil na apostole in sezidal na svetega Petra, njihovega prvaka, glavni vogelni kamen pa je sam Kristus Jezus.« Vsak Petrov naslednik ali papež je najprej škof krajevne Cerkve v Rimu, potem je patriarh Zahoda, to se pravi latinskega dela Cerkve, končno pa mu pripada še tretja služba nasledstvo apostola Petra in s tem od Gospoda postavljena služba prvenstva nad vso Cerkvijo.
Že v 4. stoletju so marsikje slovesno obhajali spomin na ustanovitev škofijskega sedeža. Tako slavje se omenja že v 4. stoletju tudi v Rimu in sicer 22. februarja. Ob tej priložnosti so v Rimu naglašali posebno odliko Petrovega sedeža, ki je v tem, da je sam Kristus dal apostolu Petru najvišjo službo v Cerkvi. V frankovski državi so praznovali spomin na podelitev ključev nebeškega kraljestva apostolu Petru 18. januarja. Papež Pavel IV. je leta 1558 določil, naj se 18. januarja praznuje spomin na sedež svetega Petra v Rimu, 22. januarja pa spomin na Petrov sedež v Antiohiji. Po novem koledarju je ostal samo današnji praznik z imenom Sedež apostola Petra brez omembe kraja. Za verne ljudi je to dan molitve za papeža, vrhovnega pastirja božjega ljudstva.
Vir: Revija Ognjišče in Katoliška Cerkev

129. obletnica smrti Božje služabnice Magdalene Gornik
2025-02-23 13:45 - 16:30
V nedeljo, 23. februarja bo obletnica smrti Magdalene Gornik. Romarski shod bo v župnijski cerkvi v Sodražici. Ob 13.45 bo molitvena ura za njeno beatifikacijo pred Najsvetejšim zakramentom in ob 15h sv. maša, ki jo bo daroval msgr. Stanislav Hočevar. Duhovniki lepo vabljeni k somaševanju. Povabite tudi vernike.
Franc Bizjak, župnik

Sveti Matija, apostol
2025-02-24
V Sloveniji 24. februarja praznujemo god sv. Matija, apostola. Drugod njegov god praznujejo 14. maja.
Potem ko jih je na nesrečen način zapustil Jezusov izdajalec Juda Iškarijot, so apostoli, da bi dopolnili apostolski zbor, izmed dvainsedemdesetih učencev, ki so tudi spremljali Jezusa, izbrali dva najprimernejša kandidata. Pogoja sta bila: da je bil med Jezusovimi učenci od začetka njegovega javnega delovanja ter da je videl vstalega Gospoda. Žreb, za katerega so se apostoli odločili, je bil naklonjen Matiju. To, kar je zapisano ob njegovi izvolitvi, je tudi vse, kar vemo o tem »nadomestnem apostolu«.
Legende in razna izročila pa govorijo, da je bil rojen v Betlehemu pobožnim in bogatim staršem, ki so ga še mladega dali v šolo starčku Simeonu v Jeruzalem. Kot deček naj bi bil v družbi tistih pastirjev, katerim je angel oznanil Jezusovo rojstvo. Pozneje se je Jezusu pridružil in bil eden izmed dvainsedemdesetih učencev, ki jih je Jezus »poslal pred seboj po dva in dva v vsako mesto in kraj, kamor je hotel sam priti«.
Odlikovali naj bi ga predvsem dve kreposti: ponižnost in ljubezen. O njegovem poznejšem delovanju govorita dva apokrifna spisa: Dejanja Andreja in Matija ter Evangelij po Mateju; oba so si izmislili krivoverci. Bolj stvarna so nekatera druga izročila. Tako Zlata legenda pripoveduje, da je misijonaril v Makedoniji, kjer je storil veliko čudežev in nazadnje umrl kot mučenec. Po drugih virih pa naj bi oznanjal krščanstvo najprej v Judeji, nato pa v Etiopiji, kjer je ustanovil tudi škofijo. Na mučeniško smrt naj bi ga obsodil veliki duhovnik Anan II., ki je dal umoriti tudi Jakoba mlajšega: najprej so ga pobili s kamenjem, nato pa obglavili s sekiro.
Rodil se je v 1. stoletju Betlehemu, umrl pa mučeniške smrti v Etiopiji okrog leta 63.
Upodobitve: upodabljajo ga kot apostola s knjigo in svitkom, tudi s čelado, kamni, najpogosteje pa z mečem oziroma helebardo (tudi sekiro ali sulico).
»Predlagali so dva, Jožefa, ki se je imenoval Barsaba, z vzdevkom Just, in Matija … In žrebali so zanju, žreb pa je določil Matija, in pridružili so ga enajstim apostolom« (Apd 1, 23.26).
Vir: Družina in Katoliška Cerkev

Štiri delavnice »Liturgična glasba vélikega tedna«
2025-03-10 20:00 - 22:00, 2025-03-13 20:00 - 22:00, 2025-03-17 20:00 - 22:00, 2025-03-20 17:00 - 19:00
Zavod za cerkveno glasbo organizira štiri delavnice z naslovom »Liturgična glasba vélikega tedna«:

Cvetna nedelja
ponedeljek, 10. marec 2025 ob 20.00 (spletna delavnica)
Veliki četrtek in veliki petek
četrtek, 13. marec 2025 ob 20.00 (spletna delavnica)
Velikonočna vigilija in velika noč
ponedeljek, 17. marec 2025 ob 20.00 (spletna delavnica)
Praktični del delavnice s pevsko vajo
četrtek, 20. marec 2025 ob 17.00 na Teološki fakulteti v Ljubljani

Delavnice so namenjene podrobni seznanitvi s posebnostmi liturgične glasbe v okviru obhajanj vélikega tedna. Predvideni program bo obsegal:

pregled liturgičnih elementov in teoloških poudarkov cvetne nedelje (procesija, blagoslov zelenja, petje pasijona …),
predstavitev glasbenih elementov cvetne nedelje (spevi med procesijo, predstavitev izdaje Trpljenja našega Gospoda Jezusa Kristusa),
vsebino glasbenih elementov krizmene maše,
pregled vsebin večerne maše velikega četrtka in glasbene posebnosti,
glasbo križevega pota v koralni obliki,
posebnosti obredov velikega petka (češčenje križa, prilagoditve koralnih napevov v slovenski jezik …),
predloge za bogato vključitev psalmov v obhajanje velikonočne vigilije ter druge glasbene posebnosti tega obhajanja,
predloge za slovesno obhajanje velike noči s pomočjo glasbe, ki temeljijo na liturgičnih besedilih.

Predvideno trajanje posamezne delavnice je približno 90 minut. Spletne delavnice bodo potekale preko storitve Google Meet, praktični del delavnice bo potekal na Teološki fakulteti v Ljubljani. Vse potrebne podatke za udeležbo boste prejeli na svoj elektronski naslov. Prijavnina na posamezno delavnico je 15 €, ob prijavi na vse tri delavnice spletne delavnice in praktično delavnico (ali tudi na vse tri spletne delavnice) pa bo skupna cena s popustom 36 € (podatke za nakazilo boste prejeli po elektronski pošti). Prijavite se lahko na spodnjem obrazcu ali svojo prijavo pošljete na elektronski naslov info@cerkvena-glasba.si.
Vir: Katoliška Cerkev

Večer Plus+
2025-03-11 19:00 - 21:00, 2025-04-08 20:00 - 22:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in Svetnikova skupnost slavilcev – Sveti.
KDAJ:

11. februar 2024 ob 19.00
11. marec 2025 ob 19.00
8. april 2025 ob 20.00
13. maj 2025 ob 20.00
3. junij 2025 ob 20.00

KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti
Vir: Katoliška mladina

Obletnica izvolitve papeža Frančiška
2025-03-13
13. marca praznujemo obletnico izvolitve papeža Frančiška.
Katoliška Cerkev v Sloveniji se z veseljem in hvaležnostjo spominja izvolitve kard. Jorgeja Maria Bergoglia na sedež apostola Petra. Slovenski škofje, duhovniki, redovnice in redovniki ter verniki ob tej priložnosti svetemu očetu želijo obilo Božjega blagoslova pri odgovornem poslanstvu.

Življenjepis papeža Frančiška

Jorge Mario Bergoglio, član Družbe Jezusove, se je rodil 17. decembra 1936 v Argentini. Leta 1998 je postal nadškof v glavnem mestu Buenos Aires, 2001 pa kardinal. 13. marca 2013 je bil izvoljen za 266. papeža Katoliške cerkve. Petrov sedež je tako zasedel prvi jezuit in Neevropejec. Izbral si je ime Frančišek. Petrov sedež je tako zasedel prvi jezuit. Kmalu po izvolitvi je papež Frančišek napovedal reformo rimske kurije, imenoval zbor svetovalcev kardinalov, ki mu pri tem opravilu pomagajo.
Rodil se je v Buenos Airesu staršem italijanskega rodu. Študij kemije je končal z diplomo. V Villa Devotu je vstopil v bogoslovje, 11. marca 1958 pa v noviciat v Družbi Jezusovi. Humanistične študije je leta 1963 končal v Čilu. 1964–1965 je poučeval književnost in psihologijo, 1967–1970 pa je v San Miguelu študiral teologijo. Duhovniško posvečenje je prejel 13. decembra 1969.
31. julija 1973 je bil izvoljen za provinciala argentinskih jezuitov; to službo je opravljal do leta 1979. Leta 1980 je bil premeščen v San Miguel, kjer je bil šest let rektor semenišča. Obenem je bil župnik v kraju San José v škofiji San Miguel. Marca 1986 je odšel na študij v Nemčijo. Po vrnitvi v domovino je bil v Cordobi duhovni voditelj in spovednik.
20. maja 1992 je bil imenovan za pomožnega škofa v Buenos Airesu, posvečenje v tamkajšnji stolnici pa je prejel 27. junija 1992. Za nadškofa pomočnika iste nadškofije je bil imenovan 3. junija 1997. Ob smrti kardinala Antonija Quarracina je 28. februarja 1998 postal krajevni nadškof. Hkrati je bil tudi ordinarij za vernike vzhodnega katoliškega obreda, ki so prebivali v Argentini in niso imeli stika s svojim škofom.
Papež Janez Pavel II. (1978–2005) ga je 21. februarja 2001 imenoval za kardinala. V letih 2005–2011 je bil predsednik Argentinske škofovske konference. Odločno se je zavzemal za kulturo življenja in nasprotoval evtanaziji.
Kardinal Bergoglio je v rimski kuriji opravljal različne službe. Bil je član Kongregacije za kler, Kongregacije za bogoslužje in disciplino zakramentov, Kongregacije za ustanove posvečenega življenja in družbe apostolskega življenja, Komisije za Latinsko Ameriko in Papeškega sveta za družino.
Kardinali so kardinala Jorgeja Maria Bergoglia 13. marca 2013 v petem krogu glasovanja izvolili za 266. rimskega škofa in pastirja vesoljne Cerkve. Izbral si je ime Frančišek.
8. decembra 2015 je razglasil izredno jubilejno leto usmiljenja, ki ga je z zapiranjem svetoletnih vrat bazilike sv. Petra slovesno sklenil 20. novembra 2016, na nedeljo Jezusa Kristusa, Kralja vesoljstva.
Kmalu po izvolitvi je papež Frančišek napovedal reformo rimske kurije, imenoval zbor svetovalcev kardinalov, ki mu pri tem opravilu pomagajo, ter z dvema motuproprijema omogočil poenostavljen postopek za ugotavljanje ničnosti zakonske zveze.
12. februarja 2016 se je kot prvi rimski škof po razkolu iz leta 1054 srečal s patriarhom Kirilom I. na letališču v Havani na Kubi.
31. oktobra in 1. novembra 2016 je sveti oče Frančišek opravil apostolsko potovanje na Švedsko. Povod obiska je bila skupna luteransko-katoliška spominska slovesnost ob 500. obletnici reformacije.
V soboto, 13. maja 2017, je papež Frančišek na trgu pred fatimsko baziliko ob praznovanju stoletnice Marijinih prikazovanj v Fatimi daroval slovesno sveto mašo, med katero je za svetnika razglasil Frančiška in Jacinto Marto, preprosta otroka, ki se jima je 13. maja 1917 prikazala Božja Mati.
28. oktobra 2017 je sveti oče v Rimu nagovoril več kot 350 udeležencev srečanja Komisije škofovskih konferenc Evropske unije (COMECE) pod geslom (Re)thinking Europe.
1. marca 2018 se je papež Frančišek v okviru obiska ad limina apostolorum srečal s slovenskimi škofi. Škofje so se pridružili papežu Frančišku pri jutranji sveti maši v kapeli doma sv. Marte, nato pa jih je sprejel v zasebno avdienco. Ljubljanski nadškof metropolit in predsednik SŠK msgr. Stanislav Zore se je v imenu škofov zahvalil za podporo, ki jo papež Frančišek izkazuje slovenskim katoličanom in Cerkvi v Sloveniji. Obenem je papeža seznanil z najpomembnejšimi izzivi, s katerimi se škofje soočajo pri svojem delu: s sekularizacijo, nerešenimi vprašanji med Cerkvijo in državo, pomanjkanjem duhovnih poklicev, izzivom dela z mladimi v luči prihodnje sinode škofov ter podporo družinam in krščanskim zakoncem. Škofje so papežu predstavili delo Cerkve na karitativnem področju ter na področju vzgoje in izobraževanja. Posebej so izpostavili prizadevanja Cerkve za pravico staršev, da svoje otroke vzgajajo v skladu s svojo vero in prepričanjem.
Papež Frančišek je 30. maja 2018 sprejel predsednika RS Boruta Pahorja, ki se je udeležil dobrodelnega dogodka v podporo delovanju misijonarja Pedra Opeke. Sveti oče je izrazil hvaležnost Monaku, ki je Opeki na Madagaskarju pomagal zgraditi trideset šol, in Sloveniji, ki je glede na število prebivalcev najpomembnejša podpornica misijonarjevega humanitarnega dela.
Od 21. do 26. avgusta 2018 je v Dublinu na Irskem potekalo deveto svetovno srečanje družin pod geslom Evangelij družine: veselje za svet. Slovesno sklepno sveto mašo je 26. avgusta v parku Phoenix v Dublinu daroval papež Frančišek.
Od 3. do 28. oktobra 2018 je v Vatikanu potekalo petnajsto redno generalno zasedanje škofovske sinode na temo Mladi, vera in razločevanje poklicanosti. Izbrana tema je izraz pastoralne skrbi Cerkve za mlade in nadaljuje smernice zadnjega predsinodalnega zasedanja in posinodalne apostolske spodbude Amoris laetitia.
Papež Frančišek je od 23. do 28. januarja obiskal Panamo, kjer se je udeležil 34. svetovnega dneva mladih.
Od 6. do 27. oktobra 2019 je papež Frančišek vodil posebno zasedanje škofovske sinode o Panamazoniji na temo Amazonija, nove poti za Cerkev in za celostno ekologijo.
27. marca 2020 je papež Frančišek zaradi izrednih razmer, ki jih je povzročila pandemija covida-19, katoličane po vsem svetu povabil, naj se mu pridružijo pri adoraciji pred Najsvetejšim zakramentom. Papež je vodil bogoslužje Božje Besede in adoracijo Najsvetejšega ter nato podelil blagoslov urbi et orbi, mestu in svetu, z možnostjo prejema popolnega odpustka. Papež Frančišek je med molitvijo na praznem Trgu sv. Petra po prebranem evangeliju o viharju na morju iz Markovega evangelija razmišljal o viharju sedanjega časa in o tem, kako nas Gospod sredi našega viharja vabi, naj prebudimo in poživimo solidarnost ter upanje.[1]
Papež Frančišek je 3. oktobra 2020 podpisal okrožnico Fratelli tutti o bratstvu in družbenem prijateljstvu, ki sta poti za graditev boljšega sveta, bolj pravičnega in mirnega, s prizadevanjem vseh ljudi in institucij. V njej je ponovno odločno izrečen »ne« vojni in globalizaciji brezbrižnosti.[2]
Z apostolskim pismom Patris corde, ki je izšlo na praznik Brezmadežne, 8. decembra 2020, se je sveti oče Frančišek spomnil 150. obletnice razglasitve sv. Jožefa za zavetnika vesoljne Cerkve, zato je do 8. decembra 2021 potekalo posebno leto sv. Jožefa.[3]
Ob peti obletnici objave apostolske spodbude Amoris Laetitia – o lepoti in veselju družinske ljubezni je papež Frančišek 19. marca 2021 začel leto družine Amoris Laetitia, ki ga je sklenil 26. junija 2022 na 10. svetovnem srečanju družin v Rimu.[4]
Sveti oče Frančišek je sklical izredno (2014) in redno (2015) zasedanje škofovske sinode o posredovanju vere v družini, v oktobru leta 2018 sinodo o poklicanosti mladih pod geslom Mladi, vera in razločevanje poklicanostiter leta 2018 sinodo o Amazoniji, ki je potekala leta 2019.[5] Med letoma 2021 in 2023 poteka škofovska sinoda z geslom Za sinodalno Cerkev: občestvo, sodelovanje, poslanstvo, ki jo je sveti oče Frančišek razglasil 24. aprila 2021. Posebnost zadnje sinode je njen začetek na škofijski oziroma lokalni ravni, ki vključuje sodelovanje Božjega ljudstva. Slovesno odprtje je potekalo med 9. in 10. oktobrom 2021 v Rimu ter 17. oktobra 2021 v vsaki lokalni Cerkvi oziroma škofiji. Oktober 2023 je bil temeljni mejnik obhajanja 16. splošnega rednega zasedanja škofovske sinode, sledi obdobje uresničevanja sklepov, ki bo ponovno vključevalo krajevne Cerkve.
Papež Frančišek je 19. marca 2022 podpisal apostolsko konstitucijo o rimski kuriji in njenem služenju Cerkvi in svetu z naslovom Praedicate evangelium. Ob invaziji Ukrajine s strani Ruske federacije je sveti oče pozval vse škofe sveta, da 25. marca 2022 skupaj z njim opravijo dejanje posvetitve Rusije in Ukrajine Marijinemu brezmadežnemu srcu.
V letu 2023 je papež Frančišek objavil apostolski konstituciji Laudate Deum (4. oktober 2023) in In Ecclesiarum Communione (6. januar 2023), apostolsko spodbudo C’est la confiance (15. oktober 2023) ter apostolsko pismo Sublimitas et miseria hominis (19. junij 2023).
Papež Frančišek je v svojem pontifikatu na osmih konzistorijih imenoval 131 novih kardinalov: 98 volivcev v konklavu in 33 brez volilne pravice. Kardinalski zbor šteje 241 kardinalov, od katerih je 136 volivcev v primeru konklava. V kardinalskem zboru so kardinali iz 91 različnih držav, 70 držav ima vsaj enega kardinala z volilno pravico. 57 jih prihaja iz redovnih skupnosti.[6]
Papež Frančišek je od izvolitve opravil 80 apostolskih potovanj: 36 po Italiji in 44 v druge države, napisal tri okrožnice (Lumen fidei, 2013; Laudato si’, 2015; Fratelli tutti, 2020), izdal sedem apostolskih spodbud (Evangelii Gaudium, 2013; Amoris laetitia, 2016; Gaudete et exsultate, 2018; Christus vivit, 2019; Querida Amazonia, 2020; Laudate Deum, 2023; C’est la confiance, 2023) in 48 motuproprijev.

[1] Prim. https://www.vaticannews.va/sl/papez/news/2020-03/papezevo-povabilo-k-molitvi-25-in-27-marca.html; http://www.vatican.va/content/francesco/it/events/event.dir.html/content/vaticanevents/it/2020/3/27/uniti-in-preghiera.html, pridobljeno 30. novembra 2020.
[2] Prim. https://www.vaticannews.va/sl/papez/news/2020-10/fratelli-tutti-vsi-bratje-socialna-okroznica-papeza-franciska.html, pridobljeno 30. novembra 2020.
[3] Prim. https://www.vaticannews.va/sl/papez/news/2020-12/papez-z-apostolskim-pismom-patris-corde-napoveduje-leto-svetega.html, pridobljeno 30. novembra 2020.
[4] Prim. https://www.vaticannews.va/sl/vatikan/news/2020-12/posebno-leto-ki-bo-spodbujalo-k-pricevanju-druzinske-ljubezni.html, pridobljeno 2. oktobra 2021.
[5] Prim. http://www.synod.va/content/synod/it/assemblee-generali.html, pridobljeno 20. junija 2020.
[6] Prim. https://press.vatican.va/content/salastampa/it/documentation/cardinali—statistiche.html, pridobljeno 25. oktobra 2023; prim. https://www.vatican.va/roman_curia/cardinals/index_it.htm in https://press.vatican.va/content/salastampa/it/documentation/cardinali—statistiche/composizione-per-area.html, pridobljeno 25. oktobra 2023.
Vir: Katoliška Cerkev

Predavanje na Brezjah: »V začetku je bila Beseda«
2025-03-14 18:00 - 21:00
V duhu bule papeža Frančiška o svetem letu 2025 v Slovenskem Marijinem svetišču pripravljamo niz predavanj. V petek, 14. marca 2025, bo po večerni sveti maši ob 18. uri o romanjih v Sveto deželo spregovoril p. Peter Lavrih, komisar za Sveto deželo.
»Romanje izraža temeljno prvino vsakega svetoletnega dogodka. Potovati iz ene države v drugo, kot bi bile meje presežene, napotiti se iz enega mesta v drugo v kontemplaciji stvarstva in umetniških del, vse to nam bo omogočilo, da nas bodo obogatila različna izkustva in kulture, in da bomo vpili vas lepoto, ki jo uskladi molitev in ki vodi k zahvaljevanju Boga za njegova čudovita dela.« (papež Frančišek, bula o napovedi svetega leta 2025)
V duhu bule papeža Frančiška o svetem letu 2025 v Slovenskem Marijinem svetišču pripravljamo niz predavanj, s katerimi želimo osvetliti pomen in zgodovino romarskih središč. V postnem času, v petek, 14. marca 2025, bo po večerni sveti maši ob 18. uri o romanjih v Sveto deželo, o pomenu Besede v Svetem pismu ter pri svetem Frančišku, spregovoril p. Peter Lavrih, komisar za Sveto deželo.
Pater Peter Lavrih je vodja Komisariata za Sveto deželo, v sklopu katerega je v Sveto deželo odpeljal na romanje že na tisoče Slovencev. Sam se je prvič podal na romanje po bibličnih krajih že leta 1980, uradno pa tja vodi romarske skupine od leta 1988. Že več kot 35 let torej ustvarja zgodbo o stiku Slovencev s Sveto deželo.
P. Peter Lavrih je ob 25-letnici Komisariata zapisal: »Sveta dežela je zemljepis svetega pisma, je Biblija, ki je postavljena na zemljo, na jezero, na goro …«
Vljudno vabljeni na zanimivo predavanje o krajih, kjer se je Božja beseda učlovečila.
Vir: Katoliška Cerkev

Spomladansko izobraževanje pastoralnih sodelavcev
2025-03-15 08:30 - 13:00, 2025-03-29 08:30 - 13:00
Urad za laike pri Pastoralni službi Nadškofije Ljubljana v soboto, 15. in 29. marca 2025, vabi na izobraževanje za pastoralne sodelavce z naslovom »Zasidrani v upanju«. Srečanje bo v Zavodu sv. Stanislava od 8.30 do 13.00. 15. marca za II. in IV. arhidiakonat (dekanije: Kranj, Radovljica, Šenčur, Škofja Loka, Cerknica, Grosuplje, Ribnica, Vrhnika), 29. marca za I. in III. arhidiakonat (dekanije: Ljubljana – Center, Ljubljana – Polje, Ljubljana – Šentvid, Ljubljana – Vič/Rakovnik, Domžale, Kamnik, Litija – Zagorje).
Glavni gost za osrednjo temo bo nadškof msgr. Stanislav Zore. Srečanje bo praktične narave in po krajšem predavanju bodo sledile dvourne delavnice, namenjene vsem pastoralnim sodelavcem. Izberete lahko enega izmed poslanstev, ki ga opravljate: pevci, kateheti, zakristani, izredni delivci obhajila, gospodarski svet, bralci, krasilke, Karitas in Young Caritas …
Lepo povabljeni duhovniki, redovniki in redovnice ter vaši laični (prihodnji) pastoralni sodelavci.
Več informacij in prijavnico poiščite na portal.pridi.com. Če na termin, ki je predviden za vašo dekanijo, ne utegnete, dobrodošli na preostali termin.
Neža Novak,
tajnica Urada za laike

Sv. Jožef, slovesni praznik
2025-03-19
God in praznik sv. Jožefa, moža Device Marije in Jezusovega skrbnika obhajamo 19. marca.
Kolikor je zanesljivo znanega o sv. Jožefu, je zapisano v evangelijih po Mateju in Luku (prim. Mt 1,1–2,23; Lk 1,5–2,52). Genealogija obeh evangelijev ga uvršča med potomstvo kralja Davida (prim. Mt 1,16; Lk 1,27). Čeprav je bil kraljevskega rodu, Jožef ni bil bogat. Po vsej verjetnosti je bil reven, kar je razvidno iz daru samo »dveh grlic ali dveh golobov« (Lk 2,24) ob Jezusovem darovanju v templju (bogatejše družine so bile po judovski postavi dolžne darovati več, prim. 3 Mz 12,8). Jožefova družina je izvirala iz Betlehema v Judeji, vendar se je on preselil v Nazaret v Galileji, kjer je opravljal tesarsko obrt. Jožef se v evangelijih zadnjič omenja ob Jezusovem obisku templja v starosti približno 12 let (prim. Lk 2,41–52). Predvidevamo, da je Jožef umrl že pred začetkom Jezusovega javnega delovanja. Ostale zgodbe v zvezi z njegovo osebnostjo (npr. njegova domnevna visoka starost in ovdovelost v času poroke z Marijo), nimajo realne zgodovinske osnove in so bile ustvarjene z namenom zadovoljiti ljudsko radovednost o podrobnostih iz njegovega življenja.

Leto svetega Jožefa
Apostolsko pismo Patris corde svetega očeta Frančiška ob 150-letnici razglasitve sv. Jožefa za zavetnika vesoljne Cerkve
Pismo predsednikom škofovskih konferenc o novih vzklikih v litanijah svetega Jožefa

Evangeliji nam kljub skopim podatkom rišejo sorazmerno jasno podobo o Jožefovi osebnosti. Bil je zvest in potrpežljiv mož, pokoren Božji volji glede njegovega življenjskega načrta, ob čemer je sprejel tudi vse spremljajoče težave. Evangelist Matej ga imenuje »pravičen« (Mt 1,19), saj je dojel načrt, ki ga je imel Bog z Marijo, in se zavestno vključil vanj tako, da je sprejel, zaščitil in poskrbel za svojo družino.
Jožef je zavetnik umirajočih, saj je ob predpostavki, da je umrl pred začetkom Jezusovega javnega delovanja, umrl v družbi Jezusa in Marije, kar za kristjane predstavlja idealen način, kako zapustiti zemeljsko življenje. Jožef je zavetnik očetov, obrtnikov, delavcev in krščanskih družin.
Leta 1870 je papež Pij IX. (1846–1878) sv. Jožefa uradno razglasil za zavetnika vesoljne Cerkve, s čimer je izpostavil njegovo vlogo podpornika, zaščitnika in vodnika svete družine, ki se je razširila na celotno Cerkev. Ob tej priložnosti je 19. marec določil za njegov godovni dan. Papež Pij XII. (1939–1958) je dodal še praznik Jožefa delavca, ki ga praznujemo 1. maja in sovpada s civilnim praznikom dela.
Papež Janez Pavel II. (1978–2005) je leta 1989 objavil apostolsko spodbudo z naslovom Odrešenikov varuh (1989), v kateri je razmišljal o življenju in pričevanju sv. Jožefa. Sv. Jožef je zavetnik novomeške škofije.
Kongregacija za bogoslužje in disciplino zakramentov je 19. junija 2013 razglasila odlok o omembi sv. Jožefa, ženina Device Marije, v II., III. in IV. evharistični molitvi.
Kongregacija za bogoslužje in disciplino zakramentov je 1. maja 2021, na praznik sv. Jožefa delavca, poslala predsednikom škofovskih konferenc pismo o novih vzklikih v litanijah svetega Jožefa. To so naslednji: »Custos Redemptoris« (prim. sv. Janez Pavel II., apostolska spodbuda Redemptoris custos); »Serve Christi« (prim. sv. Pavel VI., homilija 19. 3. 1966, navedeno v Redempotoris custos št. 8 in Patris corde, št. 1); »Minister salutis« (sv. Janez Krizostom, navedeno v Redemptoris custos, št. 8); »Fulcimen in difficultatibus« (prim. Frančišek, Apostolsko pismo Patris corde, uvod); »Patrone exsulum, afflictorum, pauperum« (Patris corde, št. 5).
Vir: Katoliška Cerkev

Teden družine 2025
2025-03-19 - 2025-03-25
V svetem letu 2025 je geslo tedna družine »Pričevalci upanja«. Namen tega tedna je, da ozavestimo, da smo vsi kristjani pričevalci in prinašalci upanja. Najprej smo to v družini, potem pa tudi v širšem okolju, kjer živimo. Upanje lahko prinašamo drugim le, če ga imamo najprej sami. Je zastonjski dar od Boga. Ne daje nam ga na zalogo, vendar iz dneva v dan. Bog želi, da ta dar sprejmemo, ga negujemo, z njim sodelujemo in ga širimo. Kako to narediti? S pomočjo petih stebrov duhovnega življenja, ki so: Sveto pismo, molitev, zakramenti, skupnost in služenje.
V tednu družine se bomo med 19. in 25. marcem vsak dan posvetili enemu od teh stebrov našega upanja. Videonagovori in drugi posnetki bodo na voljo na povezavi portalov www.katoliska-cerkev.si in www.pridi.com, in sicer za posamezne dni:
– v sredo, 19. marca: uvod (sv. Jožef);
– v četrtek, 20. marca: Sveto pismo;
– v petek, 21. marca: molitev;
– v soboto, 22. marca: zakramenti;
– v nedeljo, 23. marca: romanje ali križev pot (župnijsko ali družinsko);
– v ponedeljek, 24. marca: skupnost;
– v torek, 25. marca: služenje (Marija).
Mag. Luka Mavrič,
tajnik Urada za družino SŠK

Škofijsko svetoletno romanje v Oglej
2025-03-22
Spoštovani duhovniki,
svetoletno postno romanje ljubljanske nadškofije bo potekalo v soboto, 22. marca 2025, v Oglej.
Prosim vas, da povabite vernike v svojih župnijah na to škofijsko romanje. Kot predlog vam lahko služi program, ki ga je pripravila agencija Aritours in ga boste prejeli po elektronski pošti ali ga lahko berete na pastoralnem portalu Pridi.com.
Prosim, povežite in dogovorite se za skupno romanje v okviru župnije ali dekanije. Prijavite se lahko na našo Pastoralno službo, dodatne informacije pa bomo sporočili kasneje.
Vrhunec bo skupna sveta maša ob 12.30 v znameniti baziliki Marijinega vnebovzetja in svetega Mohorja in Fortunata, kjer bomo skupaj obnovili vero in črpali navdih iz bogate povezanosti Ogleja za naše kraje.
Romanje bo obogatilo naše duhovno življenje in nas povezalo v molitvi ter občestvu. Naj bo to priložnost za duhovno okrepitev in krepitev medsebojnih vezi. Veselim se vašega odziva in udeležbe.
Msgr. Stanislav Zore OFM, nadškof

PDF vabila: Postno romanje LJ nadškofije_Oglej 2025 (002)
Vir: portal Pridi in poglej

Gospodovo oznanjenje, slovesni praznik
2025-03-25
Na praznik Gospodovega oznanjenja, ki ga v Katoliški Cerkvi obhajamo 25. marca, praznujemo obisk nadangela Gabrijela pri Devici Mariji v Nazaretu.
Mesto Nazaret je po vsem svetu že dva tisoč let znano po dogodku, o katerem poroča evangelist Luka in ki se ga spominjamo trikrat na dan zjutraj, opoldne in zvečer, ko se oglasijo zvonovi in molimo: »Angel Gospodov je oznanil Mariji …« Skrivnost Gospodovega oznanjenja in učlovečenja se je dogodila v skromnem prostoru, ki je danes pod novo nazareško baziliko Oznanjenja. Tu je preprosta nazareška deklica Mirjam-Marija pristala na povabilo božjega poslanca nadangela Gabrijela, da postane mati učlovečenega božjega Sina. Tu je izrekla za zgodovino človeštva najpomembnejši ‘da’ in s tem se je začel uresničevati božji načrt odrešenja.
Marija je s tem načrtom odrešenja tako tesno povezana, da je vsak Gospodov praznik tudi Marijin. Posebej velja to za današnji praznik. Stari cerkveni koledarji ga imenujejo »oznanjenje učlovečenja preblaženi Devici Mariji«, drugod najdemo ime ‘začetek odrešenja’ ali ‘spočetje Kristusa’. Prvotno je bil 25. marec Gospodov praznik, že v 7. stoletju so v Španiji iz njega napravili praznik Marijinega deviškega božjega materinstva, najbrž spričo tega, ker je bila na koncilu v Efezu leta 431 slovesno razglašena verska resnica o Marijinem božjem materinstvu. Pokoncilska preureditev cerkvenega koledarja je spet poudarila, da je to Gospodov praznik.
Bog v svojem delovanju vedno spoštuje to, kar je ustvaril; še posebej velja to za svobodo, ki jo je dal človeku. Zato Bog Marijo po angelu vpraša za sodelovanje. Bog jemlje Marijo kot svobodno in odgovorno osebo, zato ji ponudi sodelovanje pri njegovem načrtu. Marija posluša, razmišlja, zahteva dodatno pojasnilo in na koncu pristane. Kot takšna postane prototip, živa podoba človekove vloge v zgodovini odrešenja. V njej je vidna teološka antropologija, ki je lastna celotnemu Svetemu pismu: človek pod vplivom milosti svobodno odgovori na klic s poslušnostjo v veri (M. Turnšek, Marija v skrivnosti Kristusa in Cerkve, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina, 2003, 470).
Božje delo v Mariji se je pričelo pred njenim materinstvom, kajti angel jo pozdravi kecharitomene (prim. Lk 1,28), kar pomeni »tista, ki si bila in ostaneš napolnjena z Božjo prisotnostjo (milostjo)«. Pozitivna naklonjenost je trajna Božja značilnost v njegovem delovanju do ljudi. Njegov dobrotljivi pogled se po zgodovini odpadov njegovega ljudstva obrne k Mariji, ki je sinteza starega Sinaja–Jeruzalema (M. Turnšek, Marija v skrivnosti Kristusa in Cerkve, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina, 2003, 475).
Zakaj je ta praznik nastavljen ravno na 25. marec? Razdalja devetih mesecev od Jezusovega spočetja do njegovega rojstva, ki se ga z lepim praznikom spominjamo 25. decembra, je gotovo hotena. Toda vprašanje je, kateri datum je izhodišče za drugega. Sodobni raziskovalci menijo, da je izhodišče bilo oznanjenje in ne božič. 25. marec, ki je pomladansko enakonočje, je v starih časih veljal za dan stvarjenja sveta in ravno zato tudi za dan Jezusovega spočetja, s katerim je bil položen temelj za novo stvarjenje. Postni čas pa je bil malo primeren za slovesnosti in po nekaterih pokrajinah so jih prepovedali. V Španiji so sredi 7. stoletja obhajali praznik Marijinega oznanjenja 18. decembra, osem dni pred Gospodovim rojstvom, drugod pa je ostal 25. marca.
V ljudski pobožnosti se je ta praznik hitro uveljavil, predvsem z vsakdanjo trikratno molitvijo angelovega češčenja. Nekdaj je skoro vsak katoliški kristjan ob zvonjenju trikrat na dan dejansko za trenutek odložil svoje delo in zmolil tri zdravamarije s pristavkom, ki kratko označuje vsebino skrivnosti, ko se je druga božja oseba naselila v Marijinem deviškem telesu in s tem v naročju človeške zgodovine. Krščanska umetnost je rada upodabljala prizor angelovega oznanjenja Mariji.
Po Marijinem materinstvu je posvečeno materinstvo vseh mater sveta, zato na današnji praznik obhajamo krščanski materinski dan. O vzvišenem poklicu matere govori tudi poslanica, ki so jo škofje naslovili na žene ob koncu drugega vatikanskega koncila: »Žene, vaša poklicanost je, da varujete domače ognjišče, da ljubite vire življenja, da imate srce za novi rod! Priče ste skrivnosti začetkov življenja. Roteče vas prosimo, da predvsem skrbite, da se ohrani človeški rod.«
Na ta praznik obhajajo god številne žene in dekleta, ki so jim pri krstu dali ime po Mariji. Oblike tega imena so neštete (Vir: Revija Ognjišče).
Vir: Katoliška Cerkev

20. radijski misijon na Radiu Ognjišče
2025-04-06 - 2025-04-12
V obdobju od 6. do 12. aprila 2025 bo na Radiu Ognjišče potekal radijski misijon z naslovom »Gospod, pomnoži nam vero!« (Lk 17,5), v katerem bomo obeležili 1700-letnico nicejske veroizpovedi. V osrednjih dnevnih govorih ob 17.00 bodo sodelovali škofje ordinariji, ki bodo premišljevali o besedilu veroizpovedi. V misijonu bosta sodelovala tudi nadškof Marjan Turnšek in škof Jurij Bizjak.
V času misijona bomo vsak dan obiskali eno od slovenskih škofij. Dopoldanski nagovor ob 10.30 bo pripravil duhovnik iz izbrane škofije, medtem ko bo ob 17.00 prenos svete maše iz ene od stolnic, po njej pa bo sledilo srečanje oziroma pogovor s škofom. Verniki bodo imeli priložnost zastaviti vprašanja. Vse dogodke bomo prenašali v živo, prav tako pa se bo v dnevnem programu čutil obisk posameznih škofij.
Misijonski nagovori bodo vsak dan ob 10.30 in 17.00, ponovitve pa bodo na voljo vsak večer med 22.00 in 24.00. Posnetki misijonskih nagovorov bodo dostopni v radijskem arhivu na spletni strani Radia Ognjišče.
Vljudno vas vabimo, da se nam pridružite in poglobite svojo vero skozi ta poseben misijon.
Msgr. Franci Trstenjak,
direktor Radia Ognjišče
Vir: Radio Ognjišče in Katoliška Cerkev

Pritrkovalska okrogla miza 2025
2025-04-06 15:00
Letošnja Pritrkovalska okrogla miza bo potekala v nedeljo, 6. aprila, ob 15.00, v prostorih Zavoda sv. Stanislava (Štula 23, Ljubljana – Šentvid). Začnemo ob 15.00 z molitvijo križevega pota v zavodski cerkvi in nato ob 15.30 nadaljujemo s srečanjem. Naš gost bo zaslužni beograjski nadškof msgr. Stanislav Hočevar. Po uradnem zaključku sledi še družabni del. Vljudno vabljeni!
Slovenski pritrkovalci

Spominska sveta maša ob 5. obletnici smrti nadškofa Alojza Urana
2025-04-11 18:30 - 20:30
V petek, 11. aprila 2025, bo ob 18.30 v stolni cerkvi sv. Nikolaja v Ljubljani sveta maša ob 5. obletnici smrti nadškofa Alojza Urana. Sveto daritev bo vodil ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore.
Prisrčno vabljeni, da se v molitvi in hvaležnosti spomnimo pokojnega nadškofa Urana, ki je bil predsednik Slovenske škofovske konference med letoma 2007 in 2009.
Nadškof Alojz Uran se je rodil 22. januarja 1945 v Spodnjih Gameljnah v župniji Šmartno pod Šmarno Goro kot zadnji od treh otrok v kmečki družini. Maturiral je leta 1964 na bežigrajski gimnaziji. Po študiju na Teološki fakulteti v Ljubljani ga je nadškof Jožef Pogačnik na praznik apostolov sv. Petra in Pavla 29. junija 1970 posvetil v duhovnika. Novo mašo je imel 12. julija 1970 v domači župniji Šmartno pod Šmarno Goro.
Svojo prvo duhovniško službo je kot stolni vikar (kaplan) nastopil v stolni župniji sv. Nikolaja v Ljubljani, kjer je ostal do leta 1973. Od leta 1973 do 1977 je bil na študiju v Rimu. Na Katehetskem inštitutu Pedagoške fakultete Papeške salezijanske univerze je opravil katehetsko pedagoško specializacijo in leta 1977 študij zaključil z magisterijem o katehezi odraslih. Po vrnitvi v Ljubljano je istega leta postal rektor malega semenišča pri sv. Petru v Ljubljani. Leta 1980 je bil imenovan za župnika župnije Ljubljana – Šentvid.
Dne 16. decembra 1992 ga je papež Janez Pavel II. imenoval za ljubljanskega pomožnega škofa, dne 31. decembra 1992 pa je bil imenovan za kanonika in dekana stolnega kapitlja ter za arhidiakona prvega arhidiakonata. Na praznik Gospodovega razglašenja 6. januarja 1993 je bil v Rimu posvečen v škofa. Ob posvečenju si je za geslo izbral geslo: »Da, Oče.«
Bil je član Škofijskega in Medškofijskega katehetskega sveta, član in voditelj Komisije za duhovne poklice ter predavatelj na Teološko-pastoralni šoli, ki deluje v okviru Teološke fakultete v Ljubljani, v Novem mestu, Kopru in Novi Gorici. Bil je tudi voditelj Škofijskega odbora za duhovne poklice in odgovoren za duhovne poklice pri Slovenski škofovski konferenci (SŠK). Leta 1996 je pripravljal in koordiniral prvi papežev obisk v Sloveniji. Od leta 2000 do 2006 je bil delegat SŠK za pastoralo Slovencev po svetu.
Dne 25. oktobra 2004 je bil imenovan za ljubljanskega nadškofa metropolita, umeščen pa je bil 5. decembra 2004 v stolni cerkvi sv. Nikolaja v Ljubljani. Msgr. Alojz Uran je bil 34. rezidencialni škof ljubljanske nadškofije in četrti metropolit po obnovi ljubljanske metropolije leta 1969 ali peti metropolit v zgodovini ljubljanske (nad)škofije.
Kot ljubljanski nadškof je bil veliki kancler Teološke fakultete Univerze v Ljubljani. Dne 6. decembra 2004 je bil imenovan za podpredsednika Slovenske škofovske konference, dne 21. januarja 2005 pa je bil imenovan za člana 7. razreda za svetovne religije pri Evropski akademiji znanosti in umetnosti. Dne 11. oktobra 2005 je bil imenovan za odgovornega škofa v Slovenski oznanjevalni komisiji. Na 34. redni seji Slovenske škofovske konference 16. marca 2007 so ga slovenski škofje v skladu s statutom SŠK izvolili za predsednika SŠK.
Papež Benedikt XVI. je 28. novembra 2009 sprejel odpoved službi ljubljanskega nadškofa msgr. Alojza Urana v skladu s kan. 401, § 2 Zakonika cerkvenega prava (ZCP).
Po uradni upokojitvi se je nadškof Uran z velikim veseljem in gorečnostjo posvetil duhovnemu spremljanju različnih skupin na številnih romanjih. Poletne mesece je običajno preživljal na božjepotnih Svetih Višarjah, kjer je s posebno domačnostjo sprejemal Marijine častilce, maševal in spovedoval. Od leta 2010 je nadškof Uran bival v Zavodu sv. Stanislava v Šentvidu (več). V ljubljanski nadškofiji je bil rad v pomoč pri birmovanju in drugih župnijskih slovesnostih. Med ljudmi bo ostal v trajnem spominu zlasti po svojem izrednem pevskem talentu, lepem glasu in svoji topli, dobrodušni človeški naravi. Rad se je srečeval z ljudmi in kmalu je s svojim vedrim razpoloženjem spodbudil, da se je oglasila ljudska pesem.
Zadnja leta je njegovo zdravje vedno bolj pešalo in omejevalo njegove dejavnosti. Duh je bil voljan, a telo vedno bolj slabotno. Svojo zemeljsko pot je zaključil v jutru velike sobote, 11. aprila 2020, in odšel k svojemu nebeškemu Očetu ter mu še enkrat izrazil svojo popolno pripravljenost: »Da, Oče.« in odšel v svoj nebeški dom. Nadškof Uran je pokopan v ljubljanski stolni cerkvi sv. Nikolaja.

4. vseslovensko srečanje za može iz vse Slovenije
2025-04-12 08:30 - 16:30
12. aprila 2025 bo organizirano 4. vseslovensko srečanje za može iz vse Slovenije.
Deluje že več kot 20 skupin za može in še nastajajo.
Tokrat bo kraj srečanja Sladka Gora v celjski škofiji. Več informacij na plakatu na desni strani.
Več informacij: www.moskaduhovnost.si
Vir: Katoliška Cerkev

Občni zbor Škofijske Karitas Ljubljana
2025-04-12 09:00 - 12:30
Občni zbor Škofijske Karitas Ljubljana bo v soboto, 12. aprila 2025. Geslo letošnjega občnega zbora je: »Ne bodite žalostni, kajti Gospodovo veselje je vaša moč« (Neh 8,10). Ob 9.00 bo sveta maša v stolni cerkvi sv. Nikolaja, ki jo bo daroval nadškof msgr. Stanislav Zore OFM. Ob 10.00 bo nadaljevanje na Teološki fakulteti. Zatem bodo poročila o delu župnijskih in Škofijske Karitas Ljubljana. Zaključek bo ob 12.30.
Alenka Petek,
generalna tajnica

Cvetna nedelja
2025-04-13
V Katoliški Cerkvi 13. aprila 2025 obhajamo 6. nedeljo v postnem času ali cvetno nedeljo. S cvetno nedeljo se začne neposredna priprava na Veliko noč, ki je največji krščanski praznik.
Cvetna (oljčna) nedelja ali nedelja Gospodovega trpljenja je prvi dan velikega tedna, ko bogoslužno dogajanje predstavlja Jezusov slovesni vhod v Jeruzalem. Obredi cvetne nedelje, zlasti procesija z zelenjem in branje evangeljskega poročila o Jezusovem trpljenju (pasijon), izvirajo iz bogoslužnih navad jeruzalemske Cerkve, ki so poznane in opisane že v 4. stoletju. Tradicija blagoslavljanja zelenja se je začela pojavljati v 7. stoletju. Po vzorcu jeruzalemskega bogoslužja so urejeni tudi sedanji obredi, ki so bili prenovljeni med t. i. liturgičnim gibanjem v letih 1951–1955, dokončno obliko pa so dobili po drugem vatikanskem cerkvenem zboru (1962–1965).
Cvetna nedelja je vsebinsko povezana z velikim petkom, ko se spominjamo Gospodovega trpljenja in smrti na križu, na oba dneva pa pri bogoslužju prebiramo odlomke o Jezusovem trpljenju in smrti.
Posebnost maše na cvetno nedeljo je začetek obreda z blagoslovom zelenja pred cerkvijo, ki ga v procesiji med petjem slavilnih pesmi odnesejo v cerkev. Zelenje (oljčne vejice in različne vrste butar) verniki zbirajo in povezujejo po posebnih krajevnih navadah ter blagoslovljenega odnesejo domov. V ospredju bogoslužja cvetne nedelje ni blagoslov zelenja, temveč procesija v čast Kristusu Kralju.
Med mašo poteka slovesno branje ali petje pasijona iz enega od prvih treh evangelijev, ki poročajo o zaroti proti Jezusu, zadnji večerji z učenci, Jezusovem trpljenju v vrtu Getsemani, sodnem procesu, obsodbi na smrt, smrti na križu ter o pokopu v grob.[1] Duhovnik in drugi bogoslužni sodelavci oblečejo rdeča bogoslužna oblačila, ki simbolizirajo trpljenje in pasijon.

Simbolika cvetne nedelje
Bogoslužje, ki poteka od cvetne do velikonočne nedelje, zaznamuje bogata simbolika, ki pomaga h globljemu razumevanju jedra krščanskega verovanja in zgodovine odrešenja.

Na cvetno nedeljo izstopajo trije simboli: pot, zelenje in vzklik hozana. Nomadsko ljudstvo Izrael je svojo zgodovino razumelo kot popotovanje, ki se je začelo s praočetom Abrahamom, ki se je po Božjem klicu odpravil na pot v obljubljeno deželo. Simbol poti nastopa tudi v Jezusovem življenju (prim. Mt 7,13 in sl.; 19,29; 22,16) in doseže vrhunec v izreku: »Jaz sem pot, resnica in življenje« (prim. Jn 14,6a). Jezusovo javno delovanje je v Novi zavezi opisano kot stalno popotovanje v Galileji in Judeji, dokler osamljen ne umre na križu. Kot Vstali spremlja dva učenca na poti v Emavs (prim. Lk 24,13–35). To je simbol, da spremlja tudi Cerkev na njeni poti skozi zgodovino, jo podpira z močjo Svetega Duha. Verniki v spomin na Jezusov slovesni prihod v Jeruzalem[2] oblikujejo procesijo, ki se začenja na prostem in se konča v bogoslužnem prostoru.
Jezusa so ob vhodu v Jeruzalem pozdravljali z zelenjem, ki je v naših krajih povezano s tradicijo izdelovanja butar oziroma s pripravo oljčnih vejic. Oljka je odporno sredozemsko zimzeleno drevo, ki je simbol miru in sprave (prim. 1 Mz 8,11), zelenje pa predstavlja rodovitnost in življenje. Palmove veje, ki jih v zapisu izrecno omenja le evangelist Janez, so simbol zmagoslavja in kraljevanja, zato so Jezusa pozdravljali kot kralja, ki prihaja v Jeruzalem.[3]
Ob vhodu v Jeruzalem so ljudje Jezusa, ki je jezdil na oslu, pozdravljali z vzkliki hozana,[4] s čimer so izražali vero v Kristusa kot v kralja in Odrešenika. Beseda hozana je sicer v vsakodnevni bogoslužni rabi pri maši, saj kristjani s to molitvijo pred povzdigovanjem izpovedujejo vero v Odrešenika v posvečenem kruhu in vinu.

Evangeljsko poročilo o pasijonu in obredi cvetne nedelje uvedejo vernike v dogodke velikega tridnevja ter ponudijo panoramski pregled nad celotnim dogajanjem. Bogoslužje cvetne nedelje strne v sebi najpomembnejše dogodke Kristusove zadnje večerje, trpljenja in smrti, ki jih Cerkev na veliki četrtek, veliki petek in veliko soboto obhaja posamično in bolj poglobljeno.

[1] O Jezusovem trpljenju in smrti pišejo prvi trije evangelisti (sinoptiki): Mt 26,14–27,66; Mr 14,10–15,47; Lk 22,1–23,56. Odlomek o Jezusovem trpljenju iz četrtega, Janezovega evangelija pri bogoslužju beremo pri obredih velikega petka (prim. Jn 18,1–19,42).
[2] Prim. Mt 21,1–11; Mr 11,1–11; Lk 19,28–38 in Jn 12,12–19.
[3] Prim. Jn 12,13: Vzeli so palmove veje, mu šli naproti in vzklikali: »Hozána! Blagoslovljen, ki prihaja v Gospodovem imenu! In Izraelov kralj!« Za razliko od evangelista Janeza, ki izrecno omenja palmove veje, evangelista Matej in Marko omenjata lomljenje vej z dreves.
[4] Vzklik v prevodu pomeni reši nas.
Vir: Katoliška Cerkev

Krizmena maša
2025-04-17 09:00 - 11:00
Na veliki četrtek, 17. aprila, ste vsi duhovniki, redovniki, redovnice in bogoslovci prisrčno vabljeni, da se ob 9.00 v ljubljanski stolnici v čim večjem številu udeležite krizmene maše. K tej sveti maši
povabite tudi vernike, še posebej iz ljubljanskih in okoliških župnij. Duhovniki se za mašo oblečete v stolnem župnišču, dekani in redovni predstojniki pa na nadškofiji. Liturgična barva je bela. Med mašobomo obnovili svoje duhovniške obljube.
Po maši pridite po sv. olja na nadškofijo v spodnjo sejno sobo po naslednjem vrstnem redu: dekani (ali njihovi zastopniki) takoj po krizmeni maši od 10.15 do 10.45, župniki ljubljanskih dekanij (I. arhidiakonat) od 10.45 do 11.15.
Vse, ki se boste zadrževali v prostoru, kjer bo delitev sv. olj, prosimo, da upoštevate razpored.
Vsi duhovniki ste po maši vabljeni na prijateljsko srečanje v Bogoslovno semenišče.
Msgr. Stanislav Zore OFM,
nadškof

Teden molitve za nove duhovne poklice 2025
2025-05-04 - 2025-05-11
V Cerkvi v Sloveniji na 3. velikonočno nedeljo, letos bo to 4. maja 2025, začenjamo teden molitve za nove duhovne poklice, ki ga bomo zaključili na nedeljo Dobrega pastirja, 11. maja. Letos je knjižico pripravila Škofija Celje, geslo tedna pa je: »Romarji upanja«.
Z molitvijo za duhovne poklice želimo in prosimo, da bi naši mladi, naše družine in vsi verni prisluhnili Bogu ter se osvobodili strahu pred jasnim, odločnim in požrtvovalnim odgovorom na Božji klic. Prosimo, da bi tisti, ki so zaznali v srcu Božji klic, v veri in in zaupanju delali potrebne korake za prepoznavanje Njegove volje; naj v njej odkrijejo vir resnične sreče, zadovoljstva in rodovitnega življenja.
Pri molitvi po tem namenu naj nam bo v vodilo in spodbudo molitvena knjižica, ki jo boste prejeli na župnije. Ob tem vas vabimo tudi k branju, razmišljanju ter molitvi ob papeževi poslanici za letošnji, že 62., molitveni dan za duhovne poklice, ki ga Cerkev obhaja na 4. velikonočno nedeljo. Na voljo pa vam je tudi priložnostni plakat.

Knjižica za teden molitve
Poslanica svetega očeta ob 62. svetovnem dnevu molitve za duhovne poklice
Plakat

Svetoletno geslo »Romarji upanja« bo tudi geslo tedna molitve za duhovne poklice, ki ga bomo v Cerkvi v Sloveniji obhajali od 4. do 11. maja 2025.
Pred nami je torej teden molitve za duhovne poklice, ki ga bomo letos gotovo obhajali na poseben način zaradi milosti svetega leta, v katerem se nahajamo. Kot romarji upanja, bomo še pomnožili svojo gorečnost in svoja prizadevanja za nove duhovne poklice, njihovo svetost in stanovitnost, saj naše upanje temelji na Njem, ki je vir vsake poklicanosti in želi, da bi se vsi ljudje zveličali.
Kolikor zahtevnejša je situacija zaradi pomanjkanja duhovnih poklicev in kolikor več je preizkušenj v svetu, ki nas obdaja, toliko več imamo priložnosti, da darujemo trpljenje in preizkušnje za blagor naše krajevne Cerkve, za nove duhovniške, diakonske, redovniške in misijonske poklice. V vseh časih so se našli ljudje, katerih molitev se je neprestano dvigala k Bogu za rast novih poklicev v duhovništvo in posvečeno življenje. Za velikodušen odgovor poklicanih ter za svetost današnjih in prihodnjih duhovnikov, redovnikov, redovnic … je treba še več moliti kot včasih, se postiti, pogumno darovati in žrtvovati. Zakaj ne bi bili tudi vi eden izmed njih?
TEDEN MOLITVE ZA DUHOVNE POKLICE V DRUŽINI
Krščanska družina je temeljni prostor za rast otrok v veri, upanju in ljubezni, ter privilegiran kraj za prebujanje, rast in zorenje duhovnih poklicev. Če bodo starši sami poznali pomen različnih duhovnih poklicev za življenje Cerkve in jih cenili, bodo tudi v svojih otrocih znali gojiti čut za poklicanost: splošno (poklicanost vseh k svetosti) in posebno (poklicanost v duhovniški poklic, v različne oblike posvečenega življenja, v misijonski poklic). Ne bo jim dovolj, da otroka večkrat vprašajo, kaj želi biti, ko bo odrastel, temveč bodo otroka večkrat spodbudili, da se vpraša in v srcu pozorno prisluhne, k čemu ga kliče Bog? Kaj je Božji načrt za njegovo življenje? Obenem bodo na poti odločanja otroke podpirali z molitvijo in spodbudno besedo, da se bodo otroci lažje dokončno odločili in z veseljem stopili na pot, na katero jih kliče Bog. Poleg osebne molitve se bodo radi udeležili tudi molitev, ki bo potekala po družinah.
Če je mogoče, družina teden molitve za duhovne poklice obhaja z drugimi župljani, tako, da se udeležuje svete maše, molitve in drugih dejavnosti za duhovne poklice. Če ne more priti v cerkev, pa naj se za nove poklice, njihovo svetost in stanovitnost moli doma, (lahko s pomočjo knjižice J. Nežič, Družina moli za duhovne poklice – Glej prilogo!). Prav tako naj se v tednu molitve več bere Sveto pismo (in drugo literaturo o poklicanosti), ter več razmišlja in se pogovarja o poklicanosti in duhovnih poklicih. V tednu molitve družina še več moli za svojega župnika (znanega diakona, redovnika, redovnico, misijonarja), mu izkaže pozornost, lahko celo zbira duhovni šopek, napiše pismo zahvale, povabi na kosilo itd.
TEDEN MOLITVE ZA DUHOVNE POKLICE V ŽUPNIJI
Župnija je glede na svoje poslanstvo najodličnejši kraj, kjer se oznanja evangelij krščanske poklicanosti in kjer je še posebej navzoč ideal službenega duhovništva. Je rodoviten kraj, kjer se poklici razvijajo, rastejo in »zbirajo božjo družino kot enodušno bratsko skupnost in jo po Kristusu v Svetem Duhu vodijo« ter živijo življenje, ki so ga živeli prvi kristjani (prim. Apd 2, 42; 4, 32).
Čas od 4. do 11. maja naj bo po naših župnijah čas intenzivne molitve za nove duhovne poklice, njihovo svetost in stanovitnost. K molitvi vabimo posameznike, družine, različne župnijske skupine, zlasti pa še župnijske sodelavce in člane molitvenih skupin. V tednu molitve darujmo vsaj eno sveto mašo za nove duhovne poklice, njihovo svetost in stanovitnost ter organizirajmo vsakodnevne čase molitve, pri katerih sodelujejo različne skupine; povabimo vernike, da za nove poklice darujejo delo, trpljenje, premagovanje …
Obenem naj bo to čas globljega spoznavanja bistva krstne poklicanosti in posameznih duhovnih poklicev. Zato pri verouku in srečanjih za starše izrecno spregovorimo o različnih duhovnih poklicih: duhovniškem, diakonskem in misijonskem ter različnih oblikah posvečenega življenja. Povabimo v župnijo pričevalce: starše poklicanih, duhovnika, stalnega diakona, redovnika, redovnico, bogoslovca, ali otrokom in mladim na kakšen drug način omogočimo stik s poklicanimi.
K razmišljanju in poglobitvi teme nam bo pomagala knjižica, ki so jo za teden molitve pripravili v celjski škofiji. V knjižici so za vsak dan v tednu kratki uvodi in prošnje vernikov, ter predlogi za molitvene pol ure. V 2. delu knjižice pa so pripravljene kateheze za veroučence od 1. – 3. triade, za srečanje ministrantov, mladih, zakoncev in biblično skupino, ter seznam filmov na temo poklicanosti.
Vir: Katoliška Cerkev

100 ur molitve za nove duhovne poklice
2025-05-05 12:00 - 2025-05-09 15:00
Uvod v praznovanje molitvenega tedna za nove duhovne poklice: »Bog nas gleda v nežnem potrpljenju, zarja vstaja, nov se dan rodil bo,« pravi druga kitica svetoletne himne. Kar predstavljajmo si nežno Božje potrpljenje, ki spremlja duhovne poklice v današnjem času, pa njihove starše, župnijske skupine, duhovniške zglede, javno mnenje … Vse to prinašamo pred Boga, ko prosimo za rodovitno zemljo, iz katere se dviga zarja duhovnega poklica. Nekdo bo pred Jezusom »štihal«, drugi sadil, tretji zalival, četrti gnojil, Bog pa bo v svoji potrpežljivosti dajal sad. (prim. 1 Kor 3,7) Pravšen in poseben sad, kot so vsi Božji izvoljenci posebni. Letošnji teden molitve bo zaznamovan s svetoletnim geslom, knjižico in drugimi 100 urami molitve za nove duhovne poklice. Vabim vas, da se odzovete in prinesete pred Boga vso trdoto in cenenost današnje zemlje, pa tudi upehanost in ohlajenost delavcev. Naj zarja novega dne zažari, ker smo romarji upanja. Hvala za sodelovanje in gorečnost!
Ponedeljek, 5. maja
12.00 Planina pri Rakeku, Rovte
13.00 Podbrezje
14.00 Podlipa
15.00 Polhov Gradec
16.00 Poljane nad Škofjo Loko
17.00 Begunje na Gorenjskem, Preddvor
18.00 Begunje pri Cerknici, Predoslje
19.00 Besnica, Preserje
20.00 Bevke, Preska
21.00 Blagovica, Radeče
22.00 Bled, Radomlje
23.00 Frančiškanke Brezmadežnega spočetja (FBS)
Torek, 6. maja
0.00 Usmiljenke (HKL)
1.00 Bloke, Radovljica
2.00 Bohinjska Bela, Zasip, Rakek
3.00 Bohinjska Bistrica, Rakitna
4.00 Bolniška župnija, Reteče
5.00 Borovnica, Ribnica
6.00 Brdo, Krašnja, Češnjice
7.00 Brezje – bazilika, Mošnje
8.00 Breznica, Selca
9.00 Brezovica, Smlednik
10.00 Cerklje na Gorenjskem, Sodražica
11.00 Cerknica, Sora
12.00 Dob, Sorica, Davča
13.00 Dobrepolje – Videm, Sostro
14.00 Dobrova, Srednja vas v Bohinju
15.00 Dol pri Ljubljani, Stara Loka
16.00 Dolenja vas, Stari trg pri Ložu
17.00 Dolnji Logatec, Stična, cistercijani
18.00 Domžale, Stranje
19.00 Dovje, Struge
20.00 Gorje, Sv. Duh pri Škofji Loki
21.00 Gornji Logatec, Sv. Gregor
22.00 Grahovo, Sv. Helena – Dolsko
23.00 Hčere Marije pomočnice (FMA)
Sreda, 7. maja
0.00 Frančiškanke Marijine misijonarke (FMM)
1.00 Grosuplje, Sv. Jakob ob Savi
2.00 Homec, Svibno
3.00 Horjul, Šenčur
4.00 Ig, Šentjošt nad Horjulom
5.00 Ihan, Šentvid pri Stični
6.00 Ivančna Gorica, Škocjan pri Turjaku
7.00 Izlake, Škofja Loka
8.00 Jarše, Škofljica
9.00 Javorje nad Škofjo Loko, Šmarca – Duplica
10.00 Jesenice, Šmarje – Sap
11.00 Kamnik, Šmartno pod Šmarno goro
12.00 Kisovec, Šmartno pri Litiji
13.00 Kokrica, Šmartno v Tuhinju
14.00 Komenda, Št. Jurij pri Grosupljem
15.00 Kopanj, Štanga
16.00 Koprivnik v Bohinju, Tomišelj
17.00 Koroška Bela, Trata – Gorenja vas
18.00 Kovor, Trstenik
19.00 Kranj, Trzin
20.00 Kranj – Drulovka/Breg, Tržič
21.00 Kranjska Gora, Rateče, Tržič – Bistrica
22.00 Kresnice, Vače
23.00 Karmeličanke (OCD), gimnazija Želimlje
Četrtek, 8. maja
0.00 Klarise (OSC)
1.00 Križe, Velesovo
2.00 Lesce, Velike Lašče
3.00 Litija, Vir
4.00 Ljubljana – Bežigrad, Višnja Gora
5.00 Ljubljana – Črnuče, Vodice
6.00 Ljubljana – Dravlje, jezuiti (DJ)
7.00 Ljubljana – Ježica, Vrhpolje
8.00 Ljubljana – Kašelj/Zalog, Zagorje pri Savi
9.00 Ljubljana – Kodeljevo, Zgornji Tuhinj
10.00 Ljubljana – Koseze, šolske sestre de Notre Dame (ND)
11.00 Ljubljana – Marijino oznanjenje, Železniki
12.00 Ljubljana – Moste, Želimlje
13.00 Ljubljana – Podutik, Žiri
14.00 Ljubljana – Polje, Vrhnika
15.00 Ljubljana – Rakovnik, salezijanci (SDB)
16.00 Ljubljana – Rudnik, Žalna
17.00 Ljubljana – Stožice, šolske sestre sv. Frančiška Kristusa Kralja (ŠSFKK)
18.00 Ljubljana – Sv. Jakob, uršulinke (OSU)
19.00 Stolna župnija, kapitelj
20.00 Ljubljana – Sv. Peter, lazaristi (CM)
21.00 Ljubljana – Šentvid, škofija
22.00 Ljubljana – Šiška, semenišče
23.00 Marijine sestre (MS), Zavod sv. Stanislava
Petek, 9. maja
0.00 Misijonarke ljubezni (MC), sestre sv. Križa (SSK)
1.00 Ljubljana – Štepanja vas, kapucini (OFMCap)
2.00 Ljubljana – Trnovo
3.00 Ljubljana – Vič, frančiškani (OFM)
4.00 Ljubno, Škofja Loka – Suha
5.00 Lom
6.00 Loški Potok
7.00 Lučine
8.00 Mavčiče
9.00 Mekinje
10.00 Mengeš
11.00 Moravče, Peče
12.00 Naklo
13.00 Nevlje
14.00 Notranje Gorice
15.00 Pirniče
Jure Ferlež,
voditelj Komisije za poklicanost in
nove duhovne poklice
