Sv. Jakob starejši, apostol, praznik
2025-07-25
25. julija v Katoliški Cerkvi obhajamo god apostola Jakoba starejšega.
V zboru dvanajsterih apostolov, ki jih je Jezus poklical, sta bila dva Jakoba, med prvim je bil za apostola poklican ravno današnji godovnjak, zato je ob njegovem imenu še vzdevek starejši.
Jakob je bil doma iz enega od mest ob Genezareškem jezeru, njegov oče Zebedej je bil ribič, mati Saloma pa je bila sestra Jezusove matere Marije. Skupaj z bratom Janezom in apostolom Petrom je bil Jakob priča Jezusovega spremenjenja na gori in obuditve Jairove hčere. V dneh Jezusovega trpljenja se je Jakob, kot večina apostolov, potuhnil, po Jezusovem vstajenju od mrtvih pa je bil z drugimi apostoli v Jeruzalemu. Malo vemo o njegovem delovanju po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha. Pisec Apostolskih del poroča, da je Herod »dal z mečem usmrtiti Jakoba, Janezovega brata«. To naj bi se zgodilo okrog velike noči leta 44.
Apostol Jakob je zelo priljubljen tudi v Sloveniji, kar dokazuje 68 cerkva njemu posvečenih. Njegove posmrtne ostanke so v 7. stoletju prenesli v Compostelo v današnji Španiji, kjer stoji njemu posvečena katedrala.

Besedilo je povzeto iz knjige Svetnik za vsak dan Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

Peti svetovni dan starih staršev in ostarelih: »Blagor tistemu, ki ni izgubil upanja«
2025-07-27
Dikasterij za laike, družino in življenje je sporočil javnosti naslov teme V. svetovnega dneva starih staršev in ostarelih, ki jo je odobril papež Frančišek. Ta se glasi: »Blagor tistemu, ki ni izgubil upanja« (prim. Sir 14,2).
Sveti oče je za peti svetovni dan starih staršev in ostarelih, ki bo letos obhajan v nedeljo, 27. julija, izbral temo: »Blagor tistemu, ki ni izgubil upanja« (prim. Sir 14,2). Te besede, vzete iz Sirahove knjige, izražajo blaženost ostarelih in v Gospodovem upanju nakazujejo pot v krščansko in spravljivo starost.
Dan, ki ga je ustanovil papež Frančišek leta 2021, želi biti v jubilejnem letu priložnost za razmislek o tem, kako lahko navzočnost starih staršev in starejših postane znamenje upanja v vsaki družini in cerkveni skupnosti.
Dikasterij za laike, družino in življenje ponavlja povabilo papeža Frančiška, da se obhaja ta dan v vseh škofijah in da obhajanje nedelje, 27. julija, posvetijo starejšim, spodbujajo obiske in priložnosti za srečanja med generacijami.
Vir: Vatican news in Katoliška Cerkev

Mučenci med Slovenci - 17
2025-08-01 19:00 - 20:00 (Europe/Ljubljana)
Na prvi petek v avgustu, 1. 8. 2025, bo ob 19. uri pri frančiškanih na Tromostovju v Ljubljani darovana sveta maša za uspeh beatifikacije božjega služabnika Ivana Salmiča.
Somaševanje bo vodil dekan Anton Gnidovec iz župnije Vinica, kjer je Ivan Salmič deloval in bil umorjen kot kaplan. Sodeloval bo tudi dr. Silvester Fabijan, župnik iz njegove rojstne župnije Raka. Peli bodo pevci MPZ iz župnije Leskovec pri Krškem in pevci MPZ iz župnije Raka pod vodstvom Kristine Lovšin Salmič.
To bo sedemnajsta od tridesetih svetih maš, ki jih pripravlja pobuda Vseposvojitev in bodo na trideset zaporednih prvih petkov darovane za slovenske mučence, žrtve komunizma, ki so v postopku za beatifikacijo.
Svetniške kandidate s pesmijo predstavlja Gregor Čušin.
Bogoslužje lahko spremljamo tudi po GOLD TV in YouTube kanalu.
Lepo vabljeni!
Več informacij tukaj.
Vir: Katoliška Cerkev

Porciunkulski odpustek
2025-08-02
Ob prazniku Device Marije v Porciunkuli, 2. avgusta, lahko v baziliki Marije Pomagaj prejmete Porciunkulski odpustek.
Porciunkulski odpustek je sveti Frančišek izprosil od papeža Honorija, da bi lahko vsi ljudje, tudi tisti, ki si niso mogli privoščiti dragih romanj v svete kraje lahko bili deležni božje milosti. Tako je najprej dobila majhna cerkvica sv. Marije Angelske v Assisiju privilegij za prejem odpustka, kasneje pa se je le-ta razširil na vse cerkve, ki jih upravljajo manjši bratje (frančiškani, kapucini in minoriti).
Porciunkulski odpustek prejmete, če se srečate z Bogom v zakramentu sprave, se udeležite svete maše in prejmete obhajilo ter molite Vero, Očenaš, Zdravo Marijo in Slavo Očetu po namenu svetega očeta.
Odpustki so odpuščanje časne kazni pred Bogom za tiste grehe, katerih krivda je že odpuščena. Takšen odpustek pod določenimi pogoji zadobi kristjan zase ali za rajne po službi Cerkve, ki kot srednica odrešenja razdeljuje zaklad zasluženj Kristusa in svetnikov (prim. KKC 1471-1479.1498).
Svete maše v baziliki Marije Pomagaj so ob: 7.00, 8.30, 10.00, 16. in 19. uri.

Romanje na Mladifest v Medžugorje
2025-08-04 - 2025-08-08
Katoliška mladina v sodelovanju s ŠOM Murska Sobota organizira romanje na Mednarodni festival mladih v Medžugorje, ki bo potekal od 4. do 8. avgusta 2025. Festival vsako leto zbere več kot 40.000 mladih in 700 duhovnikov iz celega sveta.
Romanje je namenjeno mladim med 18. in 35. letom, mladoletni med 14. in 18. letom pa se lahko udeležijo dogodka v spremstvu polnoletnega spremljevalca. Vse potrebne informacije in prijavnico bodo na voljo na spletni strani Katoliške mladine.
Opis festivala: Srečanje mladih v Medžugorju poteka na velikem prizorišču na prostem ob cerkvi. Program vključuje predavanja dopoldne, ki so kombinirana z duhovno ritmično glasbo, pričevanja in druge duhovne vsebine. Po kosilu se nadaljujejo predavanja, ki se zaključijo z molitvijo Rožnega venca in Sveto mašo. Zvečer pa so na programu različne predstave, češčenje, procesije in koncerti.
Prijava in prevoz: Urejen je avtobusni prevoz iz Ljubljane, namestitev v privatnih penzionih ter zagotavljene obroki. Vsa predavanja bodo sproti prevajana v slovenski jezik preko radia. Festival pripravlja župnija Međugorje v sodelovanju z različnimi skupinami s celega sveta.
Prijave bodo odprte spomladi 2025, in se bodo izvajale preko Katoliške mladine. Ne zamudite priložnosti za duhovno izkušnjo, ki združuje mlade z vsega sveta!
>> Posnetki, filmi in slike 2000 – 2024 >>
Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Poletni kamp EDGE
2025-08-04 - 2025-08-08
KDAJ: 4. – 8. 8. 2025
KJE: Kostanjevica na Krki
ZA KOGA: mladi med 12. – 15. letom
CENA – POSAMEZNIK:
240 EUR

CENA – PRIHOD PO SKUPINAH:
210 EUR (udeleženec)
195 EUR (spremljevalec)

Prijavi se

Vir: Katoliška mladina

Jezusovo spremenjenje na gori, praznik
2025-08-06
V Katoliški Cerkvi 6. avgusta obhajamo praznik Jezusove spremenitve na gori Tabor.
Dogodek Jezusove spremenitve na gori vsebujejo evangeliji po Mateju (Mt 17,1–13), Marku (Mr 9,2–13) in Luku (Lk 9,28–36) ter poročajo o tem, da se je Kristus v svojem veličastvu prikazal apostolom Petru, Jakobu in Janezu. Cerkveni očetje razlagajo, da je to Kristus storil zato, da bi učence pripravil na svoje trpljenje, smrt in vstajenje. V spremenjenju se je Jezus razodel kot pravi mesija. Najprej o njem poročata Mojzes in Elija (postava in preroki), potem pa še Bog Oče sam.
Papež sv. Leon Veliki (390–461 po Kr.) je v svojem delu Slava v spremenjenju[1] o Jezusovi spremenitvi na gori zapisal: »Gospod pred izbranimi pričami razodene svojo slavo in s tako velikim sijajem razsvetli svoje telo, ki ga ima kakor drugi, da je njegov obraz podoben sončnemu siju in obleka enaka snežni belini. Glavni namen te spremenitve je bil, da bi apostoli prenesli pohujšanje križa, in da ne bi njihove vere zmotilo ponižanje njegovega prostovoljnega trpljenja, potem ko se jim je razodela vzvišenost njegovega skritega dostojanstva. Gospod pa je z enako previdnostjo utrdil tudi upanje svete Cerkve, da bi celotno Kristusovo telo spoznalo, s kakšno spremenitvijo je bilo obdarovano, in bi si udje v skupnosti obetali tisto slavo, ki je žarela na Glavi. Gospod je rekel isto o tej slavi, ko je govoril o veličastju svojega prihoda: ‘Tedaj bodo pravični sijali kakor sonce v kraljestvu njihovega Očeta’«.
Simbolika gore v Svetem pismu predstavlja povezavo nebes, zemlje in podzemlja. Tako so gore postale bivališča bogov in na njih so gradili svetišča. Stara zaveza navaja, da so Izraelci na gorah častili Jahveja, saj naj bi jih on oblikoval. Na Horebu je Bog poklical Mojzesa za voditelja Izraelcev in razodel Božje ime, na Sinaju pa je sklenil zavezo z Izraelom in dal deset zapovedi. V Novi zavezi na gori Jezus izbere apostole in jih pošlje v svet, na gori se spremeni in razodene trem apostolom kot Božji Sin, na Oljski gori ima govor o ponovnem prihodu, prav tako na gori razglasi novo postavo in blagre. Gora pomeni območje prihodnjega Božjega kraljestva in Jezus vodi ljudi na goro k Bogu. Kdor ga posluša in je pripravljen hoditi za njim, je luč za druge in sveti kot »mesto, ki stoji na gori« (prim. Mt 5,14).
Vzhodna Cerkev praznik obhaja že iz prvih časov, na Zahodu pa od 11. stoletja dalje. Za Katoliško Cerkev je praznik uvedel papež Kalist III. leta 1457 v hvaležen spomin na zmago krščanske vojske nad Turki pri Beogradu leta 1456.

Besedilo je delno povzeto iz Bibličnega leksikona in knjige S. Čuka Svetnik za vsak dan.
Vir: Katoliška Cerkev

Duhovni odmik ZA življenje
2025-08-07 17:00 - 2025-08-10 14:00, 2025-08-21 17:00 - 2025-08-24 14:00
ŽIV!M in molim, duhovni odmik ZA življenje: osebna molitev, adoracija in pričevanja. Molili bomo za mamice, ki razmišljajo o splavu, da bi zmogle sprejeti svojega otroka.
Komu je namenjeno?
Mladim (od 16. leta dalje) in odraslim, ki želijo z molitvijo podpreti mamice v stiski.
Program:
dnevna sveta maša, osebna in skupna molitev, čas za osebno meditacijo, sveta spoved, adoracija, pričevanje, predavanje, ogled filma na tematiko ZA življenje.
Lahko se udeležite le dnevnega programa od 9.00 do 22.00 ali bivate na lokaciji, kjer se program izvaja.
Duhovni odmik bo potekal v prijetnem okolju Zavoda Živim v Ljubljani.
Termini:
Prvi termin: od četrtka, 7. avgusta (ob 17.00) do nedelje, 10. avgusta (ob 14.00).
Drugi termin: od četrtka, 21. avgusta (ob 17.00) do nedelje, 24. avgusta (ob 14.00).
Cena programa: 130€ (vključuje kosila, večerje in materiale).
Cena z nočitvami in polnim penzionom: 240€. V primeru bivanja zakonskega para omogočamo 55% popust (zakonec plača 110 €).
Rok za prijavo: 1. avgust 2025 oziroma do zapolnitve mest.
Več informacij na 069 621 009 ali info@zavod-zivim.si.
Skupaj ZA življenje!
Prijavi se
Vir: Katoliška Cerkev

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2025-08-08 18:30 - 20:00, 2025-09-12 18:30 - 20:00
V baziliki Marije Pomagaj vsak drugi petek v mesecu zvečer poteka molitev, sveta maša ter blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića.
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Tudi v letu 2025 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
Termini: 11. julij, 8. avgust, 12. september, 10. oktober
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Termini: 14. november, 12. december
Ob 17.30 – molitev rožnega venca
Ob 18.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića

Sv. Terezija Benedikta od Križa, praznik
2025-08-09
V Katoliški Cerkvi 9. avgusta praznujemo god filozofinje, karmeličanke, mučenke in sozavetnice Evrope sv. Terezije Benedikte od Križa – Edith Stein.
V judovski družini Siegfrieda in Auguste Stein se je rodilo 11 otrok. Štirje so umrli kmalu po rojstvu. Najmlajša Edith je bila rojena v današnjem Wroclavu (tedaj Breslau) 12. oktobra 1891 na veliki judovski spravni dan. Edith še ni imela dve leti, ko ji je nenadoma umrl oče. Mama je prevzela skrb za družino in za trgovino z lesom. Kljub strogi in dobri vzgoji, ki jo je prejela v družini, jo je svet šole, v katerega se je Edith kot deklica navdušeno poglobila, oddaljil od vere: obstoj Boga ji je postal nerazumljiv in nesprejemljiv. »Zavestno in prostovoljno je prekinila z molitvijo in versko prakso«. Ko še ni dopolnila petnajst let, se je čutila in se razglašala za ateistko. Zapustila je judovsko vero in se poglabljala v filozofijo, da bi v njej našla smisel človeškega bivanja. Iskala je resnico in to je bilo zanjo – kakor je priznala kasneje – edina molitev, ki jo je opravljala, ne da bi se je zavedala.
Na univerzi v Breslavu je leta 1911 vpisala germanistiko, zgodovino in psihologijo. Študij je nadaljevala v Göttingenu in Freiburgu, kjer je z najvišjo oceno dosegla doktorat iz filozofije ter postala asistentka pri fenomenologu Edmundu Husserlu (1859–1938). Prijateljstvo z družino mladega docenta Adolfa Reinacha, ki jo je uvedel v krog Husserlovih učencev, je imelo za Edith poseben pomen. Ko je leta 1917 Reinach pri petintridesetih letih padel na fronti – kmalu za tem, ko sta skupaj z ženo prejela zakrament krsta, je njegova vdova povabila Edith, naj uredi filozofske rokopise pokojnega moža. Obotavljala se je zaradi slutnje, da bo njena vloga predvsem tolažba prizadete družine. Posledično je doživela toliko večje presenečenje, ko je zagledala prijateljičin obraz – sicer od bolečine upadel, pa vendar preobražen od skritega in neizrekljivega veselja. Iz njega je sijala vera v Kristusa – križanega in vstalega. »To je bilo moje prvo srečanje s križem, moje prvo izkustvo tiste božanske moči, ki s križa izvira tistim, ki so ji pokorni,« je kasneje zapisala Edith Stein.
Do odločilnega dogodka spreobrnjenja je prišlo v poletnem večeru 1921, ko je bila v gosteh pri zakoncih Conrad-Martius v Bergzabernu. Nek večer je zaradi odsotnosti gostiteljev morala preživeti sama, zato je iz knjižnice prijateljev na slepo vzela v roke Življenjepis sv. Terezije Ávilske. Brala je vso noč in ob koncu knjige je sama sebi priznala: »To je resnica.«
Naslednje jutro je kupila Katekizem Katoliške Cerkve in Rimski misal ter ju začela preučevati. Ko se je prvič udeležila maše, je »razumela vse, tudi najbolj preproste kretnje«. Zaprosila je za prejem zakramenta krsta. Duhovnik, ki jo je izprašal, se je lahko prepričal, da je pripravljena, tudi kar zadeva verski pouk. Zakrament krsta je prejela 1. januarja 1922 pri enaintridesetih letih.
Spreobrnjenje Edith Stein v krščanstvo sovpada z njeno poklicanostjo v karmel. Duhovni oče p. dr. Raphael Walzer ji je svetoval, naj z odločitvijo za redovni način življenja nekoliko počaka. Med drugim je zelo cenil kulturno dejavnost, ki jo je Edith razvijala v svetu. Posvetila se je poučevanju in poglabljanju v tiste filozofske vede, ki jih je od spreobrnjenja dalje lahko oplajala tudi z bogatim krščanskim filozofskim izročilom. Dejavna je bila kot predavateljica v glavnih evropskih mestih. Leta 1932 je začela predavati na Nemškem višjem institutu za pedagogiko v Münstru, a je bila že po nekaj mesecih, ko je oblast prevzel Hitler, zaradi judovskega porekla prisiljena opustiti poučevanje. Svetovali so ji, naj odide v tujino. Spoznala je, da je napočil trenutek, ko bo lahko uresničila poklicanost v karmel. Tudi njena mati, ki ji je s krstom zadala največjo bolečino, je v teh okoliščinah nekoliko lažje sprejela hčerin korak, s katerim pa se dokončno ni mogla sprijazniti vse do smrti. Edith je 14. oktobra 1933 pred praznikom sv. Terezije Velike prestopila klavzurni prag samostana karmeličank v Kölnu. S tem dejanjem je »končno imela vse tisto, česar ni mogla najti v zunanjem svetu, in ni več pogrešala ničesar od tega, kar je v svetu imela«.
Ob preobleki 15. aprila 1934 je prejela redovno ime s. Terezija Benedikta od Križa. Na velikonočno vigilijo naslednje leto je naredila prve zaobljube. Prijateljici redovnici je pisala, da je »ime Terezija Benedikta od Križa prinesla s seboj …, saj sem pod križem razumela usodo Božjega ljudstva, ki se je takrat začela naznanjati. Mislila sem si: tisti, ki razumejo, da je ta usoda Kristusov križ, jo morajo vzeti nase v imenu vseh. Danes vem več, kakor pred svojim vstopom o tem, kaj se pravi biti zaročena z Gospodom v znamenju križa«.
Z vstopom v samostan je bila pripravljena odpovedati se vsemu znanstvenemu delu, vendar je pokorščina predstojnikom zahtevala, da z njim nadaljuje. Tako je dokončala delo »Končna in večna bit«, ki ga je začela pripravljati že pred vstopom. Poleg pisanja je kljub svoji gospodinjski nespretnosti pomagala pri hišnih opravilih in se ob njih učila ponižnosti, a njeno glavno opravilo je postalo molitev. V posebno veselje ji je bila korna molitev. Že od krsta naprej je vsak dan molila brevir, sedaj ga je mogla moliti in peti v skupnosti sester. Zelo je ljubila psalme, tisočletne molitve Božjega ljudstva, ki mu je pripadala po krvi in po milosti.
Edith Stein je 21. aprila 1938 naredila večne zaobljube in nekaj dni za tem prejela črno tančico kot znamenje dokončne pripadnosti Bogu v karmelskem redu. Isto leto so se razmere za Jude izredno zaostrile. Z namenom, da samostana ne bi spravljala v nevarnost, je prosila, naj jo premestijo v sestrski samostan Echt na Nizozemskem. 31. decembra se je morala posloviti od ljubljene skupnosti v Kölnu, zibelke redovnega poklica. Kmalu je za njo v Echt prišla tudi rodna sestra Roza, ki je prav tako sprejela krščansko vero. Brata Pavla in sestro Friedo so odpeljali v taborišče, preostali pa so se rešili z begom v Ameriko. Mati Steinovih otrok je bila v tistem času že pokojna. Vse stiske, za katere je izvedela, je s. Terezija Benedikta od Križa vključevala v svojo molitev. Nadaljevala je z znanstvenim delom. V pripravi na 400-letnico rojstva sv. Janeza od Križa (1542–1942) je začela pisati študijo o njem z naslovom »Znanost križa«. Besedila sicer ni dokončala, njegovo vsebino pa je potrdila z lastnim pričevanjem.
Julija 1942 so nizozemski škofje obsodili preganjanje Judov. Iz maščevanja so nacisti v nedeljo, 2. avgusta 1942, prijeli vse katoliške Jude, tudi sestri Edith in Rozo. Zadnje besede, ki so jih sosestre slišale iz ust svetnice, so bile namenjene sestri Rozi, ki jo je prestrašena čakala ob samostanskih vratih. Podala ji je roko in rekla: »Pridi, greva za naše ljudstvo.«
Skupaj s sojetniki so ju odpeljali v taborišče Westerbork. S. Terezija Benedikta je poskušala storiti vse, kar je mogla, da bi svoje bližnje tolažila in krepila v upanju. Posebej se je zavzemala za otroke. Nacisti so v petek, 7. avgusta 1942, v živinske vagone naložili okrog tisoč Judov in jih prepeljali v taborišče Auschwitz (Oswiecim). Mlade so odvedli v delovno taborišče, preostale pa so takoj po prihodu v nedeljo, 9. avgusta 1942, pomorili s plinom in njihova trupla sežgali.
Dvajset let po smrti s. Terezije Benedikte od Križa se je začel postopek za razglasitev za blaženo, ki je bil 1. maja 1987 okronan z beatifikacijo v Kölnu v Nemčiji. Edith Stein je bila 11. oktobra 1998 razglašena za svetnico, 1. oktobra 1999 pa skupaj s sv. Katarino Siensko in sv. Brigito Švedsko tudi za sozavetnico Evrope.
Vir: Katoliška Cerkev

Poletni kamp Life Teen
2025-08-10 - 2025-08-14
KDAJ: 10. – 14. 8. 2025
KJE: Kostanjevica na Krki
ZA KOGA: mladi med 15. – 19. letom
CENA – POSAMEZNIK:
240 EUR

CENA – PRIHOD PO SKUPINAH:
210 EUR (udeleženec)
195 EUR (spremljevalec)

Prijavi se

Vir: Katoliška mladina

Marijino vnebovzetje, slovesni praznik
2025-08-15
Največji cerkveni Marijin praznik je Marijino vnebovzetje.
Praznik Marije Device so v jeruzalemski Cerkvi začeli obhajati že kmalu po koncilu v Efezu leta 431 po Kr. in ga povezovali z Marijinim odhodom s tega sveta. Čeprav Marijino vnebovzetje sodi med najstarejše Marijine praznike (prve omembe segajo še v obdobje pred 4. st. po Kr.), je papež Pij XII. (1939–1958) versko resnico o Marijinem vnebovzetju slovesno razglasil šele leta 1950 z apostolsko konstitucijo Munificentissimus Deus. Številne cerkve po svetu – od mogočnih katedral do vaških in božjepotnih cerkvic – izpričujejo stoletno vero v Marijino vnebovzetje.
Pisna vira, ki poročata o Marijinem vnebovzetju ali zaspanju (lat. dormitio), sta t. i. apokrifna evangelija Zaspanje svete Božje Matere in Prehod blažene Device Marije. K tema spadajo še številni spisi in druga dela pomembnih teologov iz prvih stoletij krščanstva, npr. sv. Janeza Damaščana, sv. Efrema Sirskega, sv. Epifanija in Timoteja Jeruzalemskega.
V Sloveniji je Mariji posvečenih veliko župnijskih, podružničnih, zlasti pa božjepotnih cerkva in kapelic, zato je Marijino vnebovzetje v našem verskem izročilu globoko zakoreninjeno. Katoliška in Pravoslavna Cerkev ta praznik obhajata na isti dan.
Ob prazniku številni Slovenci romajo v Marijina svetišča. Romanja imajo globlji verski pomen zato, ker verujoče spominjajo, da je naše celotno zemeljsko življenje pravzaprav romanje, katerega cilj je večno življenje v nebesih. Marijino vnebovzetje pomeni poklon ženi, saj je Bog Marijo, ženo in mater, poveličal v nebesih. Katoliška Cerkev s praznovanjem tega praznika poudarja dostojanstvo in poklicanost vsake žene.
Marijino vnebovzetje je praznik upanja, saj nam govori, da je ena izmed nas ljudi – Marija, dosegla polnost življenja, ki ga kristjani vidimo v večnosti. Marijino poveličanje je svojevrstni poklon krščanstva ženi, saj je Bog prav Marijo, mater in ženo prvo na najodličnejši način poveličal v nebesih. S praznovanjem želi katoliška Cerkev poudariti tudi dostojanstvo in visoko poklicanost vsake žene.
Praznovanje nas tudi spominja, da sta v našem življenju pomembni tako materialna kot duhovna komponenta, tako večno kot zemeljsko in da se oba prepletata. Delo za duhovno ne pomeni zanemarjanje materialnega. Po krščanski tradiciji velja prav nasprotno: ko se trudimo za zemeljski napredek, si s tem že pripravljamo večno bivanje. Današnji praznik v nas poglablja to upanje, saj pred nas postavlja primer nekoga, ki mu je to na odlični način uspelo: Jezusovo mater Marijo.
Praznovanje Marijinega vnebovzetja nas želi spomniti tudi na to, da sta v življenju pomembni tako materialna kot duhovna sestavina, tako zemeljsko kot večno. Krščansko versko izročilo uči, da si s prizadevanjem za zemeljski napredek posameznik pripravlja večno bivanje. Marijino vnebovzetje v vernikih poglablja upanje, da je z življenjem po Marijinem vzoru želeni cilj bivanja pri Bogu dosegljiv za vsakega vernika.
Obnovitev izročitve Materi Božji
Odkar je Slovenija samostojna država na praznik Vnebovzete obnavljamo svojo izročitev Materi Božji s posebno molitvijo ali preprosto z molitvijo »O Gospa moja«.

»Izročitev Mariji bomo tudi letos obnovili v romarskih cerkvah, po župnijah in drugih svetih krajih. Marijo bomo prosili za pomoč, da bomo v zasebnem in javnem življenju spoštovali moralna načela ter načela pravičnosti, resnice, poštenosti, medsebojnega spoštovanja in osebnega dostojanstva,« je o izročitvi dejal upokojeni koprski škof Metod Pirih ter še poudaril: »Izročitev Mariji ima svojo vrednost in pomen le, če si v vsakdanjem življenju prizadevamo, da bi živeli in uresničevali tisto, kar smo z besedami obljubili in izpovedali.«
Marija je bila naša sopotnica, spremljevalka, naša priprošnjica in tolažnica v zgodovini. Mariji se želimo zahvaliti za njeno brezmejno skrb in materinsko varstvo. Naša hvaležnost je istočasno tudi naša velika prošnja in želja, da bi še najprej hodili pod njenim varstvom po poti žive vere, svetlega upanja in požrtvovalne ljubezni.
Vir: Katoliška Cerkev

Obnova izročitve Božji Materi Mariji na Brezjah
2025-08-15 10:00 - 12:00
Poletne mesece vedno zaznamujejo drugačen utrip življenja, drugačna pričakovanja, spremenjen življenjski ritem. Vse to naj bi pomagalo polniti srce in dušo z novimi močmi za vse obveznosti, ki nas bodo poklicale v novem pastoralnem in šolskem letu. A tudi v teh mesecih ne moremo in nočemo odmisliti vseh tistih ljudi in razmer v svetu, ki nasprotujejo Božjemu načrtu s človekom in zanikajo, da je Bog ljubezen, ki ljubi vse ljudi. Ne moremo se navaditi – in drugače tudi ne sme biti – na vsakdanja poročila o vojnih strahotah, o umiranju ljudi, tudi otrok, o pohlepu, ki se ne zdrzne niti pred solzami mater in pred strahom v otroških očeh. Zato vas vse na poseben način vabim k praznovanju Marijinega vnebovzetja. V svetem letu je to priložnost, da poživimo naše upanje, ki je neuničljivo. Letošnje praznovanje nam lahko pomaga, da bomo v resnici postali romarji upanja.
Praznik bo slovesen tudi v našem narodnem in škofijskem Marijinem svetišču na Brezjah. Mariji se bomo zahvalili za njeno materinsko bližino z vsemi preizkušenimi, zahvalili se ji bomo, da razvezuje vozle in da briše solze. Priporočili ji bomo našo Cerkev, naše družine, naše mlade, naše izseljence in zdomce. Priporočili ji bomo vse, ki so v naši državi odgovorni za skupno dobro. Priporočili ji bomo seveda tudi vsa krizna žarišča na svetu, vse tiste kraje in ljudi, kjer njen Sin Jezus Kristus še vedno trpi in umira. Zato vse duhovnike vabim, da pri prazniških mašah 15. avgusta skupaj s svojimi verniki zmolijo molitev izročitve slovenskega naroda Mariji. Najdemo jo v Cerkvenem molitveniku na str. 264. Na Brezjah bo glavna romarska maša ob 10.00. Pri tej maši bomo še posebno slovesno obnovili posvetitev našega naroda, saj je bila na tem mestu izmoljena tudi prva posvetitev. Vse iskreno vabim, da priromate na Brezje, da bomo skupaj molili, verovali in upali.
Msgr. Stanislav Zore OFM,
nadškof

22. avgust - Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi vere
2025-08-22
Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je 22. avgust določila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
V nadaljevanju objavljamo avtorski prevod Resolucije A/RES/73/296in komentarstalnega opazovalca Svetega sedeža pri OZN v Ženevi in drugih mednarodnih organizacijah, nadškofa msgr. dr. Ivana Jurkoviča.

OZN – Resolucija A/RES/73/296
Generalna skupščina OZN:
potrjujoč cilje in načela zapisana v Ustanovni listini ZN in Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zlasti pravico do svobode misli, vesti in vere;
zaskrbljujoč zaradi nenehnih dejanj nestrpnosti in nasilja nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, vključno nad pripadniki verskih skupnosti in verskih manjšin po svetu ter zaradi naraščajočega števila in intenzitete teh dejanj, ki so pogosto zločinske narave in lahko imajo mednarodne značilnosti;
priklicujoč, da so države prednostno odgovorne za spodbujanje in varstvo človekovih pravic, vključno človekovih pravic tistih ljudi, ki pripadajo verskim manjšinam, vključno z njihovo pravico, da lahko svojo vero ali prepričanje svobodno uresničujejo;
zavedajoč se, da lahko imata odprta, konstruktivna in spoštljiva razprava o idejah ter medreligijski, medverski in medkulturni dialog na lokalnih, državnih, regionalnih in mednarodnih ravneh pozitivno vlogo v boju proti verskem sovraštvu, podpihovanju in nasilju;
potrjujoč pozitivno vlogo, ki jo lahko imata uresničevanje pravice do svobode mnenja in izražanja ter popolno spoštovanje svobode iskanja, prejemanja in posredovanja podatkov za krepitev demokracije in v boju proti verski nestrpnosti, ter priznavajoč nadalje, da uresničevanje pravice do svobode izražanja v skladu z 19. členom Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah vključuje posebne dolžnosti in odgovornosti;
poudarjajoč, da so svoboda vere ali prepričanja, svoboda mnenja in izražanja, pravica do mirnega zbiranja in pravica do svobode združevanja medsebojno odvisne, med seboj povezane ter vzajemno okrepljene, pri čemer poudarja vlogo, ki jo te pravice lahko imajo v boju zoper vse oblike nestrpnosti in diskriminacije zaradi vere ali prepričanja;
poudarjajoč, da imajo države, regionalne organizacije, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in civilna družba kot celota pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja;
priznavajoč, da posamezniki in ustrezne civilnodružbene organizacije pozitivno prispevajo k spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga, razumevanja in kulture miru;
vedoč za sodelovanje med Združenimi narodi in regionalnimi ter drugimi organizacijami pri spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga in vedoč tudi za dejavnost Zavezništva civilizacij Združenih narodov pri spodbujanju medkulturnega dialoga v tej zvezi;
ostro obsojajoč nenehno nasilje in teroristične napade nad posamezniki, prav tako nad pripadniki verskih manjšin, zaradi ali v imenu vere ali prepričanja in poudarjajoč pomembnost celovitega in inkluzivnega preventivnega pristopa, temelječega na skupnosti, v katerega je vključen širok nabor akterjev, tudi civilna družba in verske skupnosti;
potrjujoč svojo enoglasno obsodbo vseh terorističnih dejanj, metod in praks ter nasilnega ekstremizma, ki spodbuja terorizem v vseh njegovih pojavnih oblikah, ne glede na kraj, povzročitelja in vzrok dejanja;
izjavljajoč, da se terorizem in nasilni ekstremizem, če in kadar spodbuja terorizem, v vseh njunih pojavnih oblikah ne moreta in ne smeta povezovati z nobeno religijo, narodnostjo, civilizacijo ali etnično skupino;
globoko obžalujoč vsa nasilna dejanja, izvršena nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, kakor tudi druga takšna dejanja, ki so bila usmerjena zoper njihove domove, poslovne prostore, lastnino, šole, kulturne centre in svetišča, pa tudi vse napade na in v verskih objektih, krajih in romarskih središčih, ki pomenijo kršitev mednarodnega prava;
zavedajoč se, da so medsebojno sodelovanje, ki izboljšuje izvajanje že obstoječih pravnih sistemov, ki ščitijo posameznike pred diskriminacijo in zločini, storjenimi iz sovraštva, okrepljena medreligijska, medverska in medkulturna prizadevanja ter razširjeno izobraževanje o človekovih pravicah, pomembni prvi koraki v boju proti nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju zoper posameznike zaradi vere ali prepričanja;
zavedajoč se tudi pomembnosti, da žrtve nasilnih dejanj zaradi vere ali prepričanja in člani njihovih družin prejmejo ustrezno pomoč in podporo v skladu z veljavno zakonodajo,
1. sklene, da se 22. avgust določi za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja;
2. vabi vse države članice, relevantne organizacije sistema Združenih narodov in druge mednarodne in regionalne organizacije kakor tudi civilno družbo, vključno z nevladnimi organizacijami, s posamezniki in z zasebnimi sektorji, da na primeren način obeležijo Mednarodni dan;
3. prosi generalnega sekretarja, da opozori vse države članice, organizacije sistema Združenih narodov in civilnodružbene organizacije na to, da bi se ta resolucija ustrezno upoštevala.
Prevod: Agnes Kojc

Poročilo o kristjanofobiji in diskriminaciji kristjanov 2016–2021
Točka za prijavo kristjanofobije in vandalizma uperjenega proti slovenskim katoličanom

Verska svoboda osrednji dejavnik razvoja človeške družbe
»Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju na predlog Brazilije, Kanade, Egipta, Iraka, Jordanije, Nigerije, Pakistana, Poljske in Združenih držav Amerike sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je 22. avgust določila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
18. člen Splošne deklaracije človekovih pravic ZN določa, da ima vsakdo pravico do svobode misli, vesti in vere. To vključuje tudi pravico do svobodnega spreminjanja vere ali prepričanja ter svobodo, da vsakdo bodisi sam bodisi skupaj z drugimi ter javno ali zasebno izraža svojo vero ali prepričanje s poučevanjem, prakso, bogoslužjem in verskimi obredi.
Ker so v svetu nestrpna dejanja in nasilje nad posamezniki in skupinami zaradi njihove vere ali prepričanja v porastu, so zgoraj omenjene države Generalni skupščini Združenih narodov predlagale sprejetje posebne resolucije, s katero bi svet na to opozorili in tovrstna dejanja v bodoče preprečili.
Prav države, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in vsa civilna družba kot celota imajo pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja.
Papež Frančišek poudarja, da je nerazumljivo in zaskrbljujoče, da tudi danes v svetu ostajajo diskriminacije in omejitve pravic samo zaradi pripadnosti in javnega izpovedovanja določene vere. Še bolj pa je nesprejemljivo, da obstajajo celo resnična in dejanska preganjanja zaradi verske pripadnosti in tudi oboroženi spopadi. »To rani razum, ogroža mir in ponižuje človekovo dostojanstvo«. Za papeža je posebno boleče dejstvo, da so kristjani v svetu še posebej izpostavljeni diskriminaciji in nasilju. »Preganjanje kristjanov je danes celo silovitejše kot v prvih stoletjih Cerkve in obstaja več kristjanov mučencev kot v takratni dobi. In to se dogaja več kot 1700 let po Konstantinovem ediktu, ki je kristjanom podelil svobodo do javnega izpovedovanja njihove vere« (Nagovor papeža Frančiška udeležencem mednarodnega simpozija o verski svobodi z naslovom: Verska svoboda v mednarodnem pravu in svetovni konflikt vrednot, 20. junija 2014).
Misija Svetega sedeža v Ženevi je sodelovala pri predstavitvi omenjene Resolucije na sedežu organizacije. Kot v mnogih drugih okoliščinah je predstavila prepričanje Katoliške Cerkve o potrebnosti, da države članice Združenih narodov budno bdijo nad tem, da verska svoboda ostane ena izmed osrednjih dejavnikov razvoja človeške družbe, na katero se opirata tako graditev pravičnejšega sveta kot mirno sožitje med narodi.«
Nadškof msgr. dr. Ivan Jurkovič,
apostolski nuncij

Vir: Kanonist in Katoliška Cerkev

Maša ob dnevu spomina na žrtve totalitarnih in avtoritarnih režimov
2025-08-22 18:30 - 19:30
Ob dnevu spomina na žrtve totalitarnih in avtoritarnih režimov, 22. avgusta, bo ljubljanski nadškof msgr. Stanislav Zore OFM, v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja, daroval sveto mašo ob 18.30.

Teden vzgoje 2025
2025-09-01 - 2025-09-07
Društvo katoliških pedagogov Slovenije v sodelovanju s Komisijo za šolstvo pri Slovenski škofovski konferenci in Slovenskim katehetskim uradom pripravlja teden vzgoje 2025. Potekal bo od 1. do 7. septembra 2025, naslov letošnjega tedna je Pedagogi upanja, romarji upanja. Z vstopom v novo šolsko leto vsi, ki smo vpeti v vzgojo in izobraževanje, po eni strani zaključujemo »setev« jubilejnega leta, po drugi strani pa upamo tudi na žetev. Z zavedanjem, da smo pričevalci upanja. K temu nas vabijo kratka razmišljanja, ki so jih pripravili različni avtorji, vpeti v vzgojno-izobraževalni proces. Naj služijo za osebno rast ali pa kot branje v skupnostih (predvsem župnijskih pri svetih mašah). Za vsak dan tedna vzgoje smo pripravili tudi prošnje, s katerimi želimo duhovno podpreti vse, ki so dejavni v vzgojno-izobraževalnih ustanovah. V gradivu je tudi predlog za blagoslov šolskih torb in šolskega leta ter molitev v jubilejnem letu.
Gradiva in druge informacije so dostopni na spletni strani društva.
Društvo katoliških pedagogov Slovenije

Mučenci med Slovenci - 18
2025-09-05 19:00 - 20:00
Na prvi septembrski petek, 5. 9. 2025, bo ob 19. uri pri frančiškanih na Tromostovju v Ljubljani darovana sveta maša za uspeh beatifikacije božjega služabnika, književnika Narteja Velikonje. Somaševanje bo vodil upokojeni ljubljanski nadškof msgr. dr. Anton Stres. Pel bo Župnijski pevski zbor župnije Ljubljana-Moste pod vodstvom Mije Kregar.
To bo osemnajsta od tridesetih svetih maš, ki jih pripravlja pobuda Vseposvojitev in bodo na trideset zaporednih prvih petkov darovane za slovenske mučence, žrtve komunizma, ki so v postopku za beatifikacijo.
Svetniške kandidate s pesmijo predstavlja Gregor Čušin.
Bogoslužje lahko spremljamo tudi po GOLD TV in YouTube kanalu.
Lepo vabljeni!
Več informacij tukaj.

Romarja upanja za mir v Ukrajini
2025-09-05 19:00 - 20:30
Rektorja Marijinih narodnih svetišč, dr. Carlos Cabecinhas (Fatima) ter p. Robert Bahčič sta se kot romarja upanja v dneh med 23. in 28. junijem 2025 odpravila v Ukrajinsko Marijino narodno svetišče Zarvanytsya. O vtisih z romanja bo v petek, 5. septembra, po večerni sveti maši spregovoril p. Robert Bahčič.
Romanje, izraz bratske solidarnosti in molitvene podpore, je prijateljem v Zarvanytsya pomenilo zelo veliko.
O vtisih z romanja, položaju grko-katoliške cerkve v Ukrajini ter situaciji v Ukrajini bo po večerni sveti maši ob 19. uri v dvorani nad zakristijo bazilike Marije Pomagaj spregovoril p. Robert Bahčič.
Vljudno vabljeni!
Vir: Marija.si

Seminar za cerkvene glasbenike
2025-09-06 09:00 - 16:00
Vljudno vas vabimo na brezplačni Seminar za cerkvene glasbenike, ki bo potekal v soboto, 6. septembra 2025, s pričetkom ob 10.00, v samostanu sv. Petra in Pavla na Ptuju. Dogodek organiziramo v sodelovanju s Teološko fakulteto Univerze v Ljubljani.
Seminar je namenjen vsem, ki želijo poglobiti razumevanje liturgije in cerkvene glasbe, predvsem pa cerkvenim glasbenikom, ki se zavedajo svojega poslanstva kot liturgični sodelavci. Zavedamo se, da služenje na tem področju zahteva nenehno strokovno in duhovno rast, zato želimo s tem dogodkom omogočiti vsakoletno srečanje za izobraževanje, povezovanje in duhovno poglobitev.
Seminar je brezplačen, saj želimo omogočiti dostopnost čim širšemu krogu zainteresiranih, zaradi organizacije pa je potrebna predhodna prijava (niže).
Prisrčno vabljeni, da se nam pridružite, in ne pozabite povabiti tudi drugih, ki jih zanima lepota liturgije in bogoslužnega petja!
Več podrobnosti in obrazec za prijavo najdete na naši spletni strani:
https://cerkvena-glasba.si/seminar-2025.
Vir: Katoliška Cerkev

Predvečer Kronance
2025-09-06 19:00 - 20:00
Predvečer praznika kronanja milostne podobe Marije Pomagaj bomo obeležili s slovesno sveto mašo, ki ji bo sledila procesija s podobo Marije Pomagaj po vasi. Sveto mašo bo ob 19. uri daroval novomašnik g. Matija Golob.

Prvi konec tedna v septembru je v Slovenskem Marijinem narodnem svetišču posvečen spominu na kronanje milostne podobe Marije Pomagaj.
Na predvečer praznika bo ob 19. uri slovesna sveta maša, po maši procesija s podobo Marije Pomagaj po vasi. Spremljale jo bodo pete litanije Matere Božje. Po procesiji bo sledilo celonočno bdenje v baziliki.
Po tradiciji sveto mašo na predvečer Kronance daruje novomašnik. Sveto mašo bo ob 19. uri daroval g. Matija Golob. Po pridigi bo podelil novomašni blagoslov.
Vir: Marija.si

Kronanje Marije Pomagaj
2025-09-07 10:00 - 11:30
Katoliška Cerkev ima navado, da krona podobe, ki so pri ljudeh posebno v časteh. Odkar so se na Brezjah dogajala izredna uslišanja, je vse bolj živa postajala misel, da bi kronali tudi podobo Marije Pomagaj. Željo so sprožili frančiškani velik Marijin častilec škof dr. Anton Bonaventura Jeglič pa je prosil za potrebno dovoljenje v Rim.
Apostolski Sedež je prošnjo uslišal in prosilca samega pooblastil, da kronanje izvrši. Za to slovesnost so izbrali angelsko nedeljo, 1. septembra 1907.
Slovesno sveto mašo na praznik kronanja Marije Pomagaj bo v nedeljo, 7. septembra 2025, ob 10. uri daroval ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik.
Vir: Marija.si

Rojstvo Device Marije, praznik
2025-09-08
Praznik Marijinega rojstva obhajamo 8. septembra. Katoliška in Pravoslavna Cerkev Marijino rojstvo praznujeta na isti dan.

Zgodovinski podatki o prazniku
Praznik Marijinega rojstva izvira iz Palestine, iz časa posvetitve cerkve v Jeruzalemu, ki jo izročilo prepoznava kot baziliko sv. Ane, Marijine matere. Praznovanje Marijinega rojstva se je najprej razširilo na Vzhodu, v Rimu, kamor so ga prinesli vzhodni menihi, pa so ga začeli obeleževati ob koncu 7. stoletja. Postopno in na različne načine se je praznik v naslednjih stoletjih razširil tudi drugod po zahodni Evropi.
Od 13. stoletja naprej je dobil še večji pomen, saj je postal slovesni praznik, pred katerim je potekala posebna osemdnevna priprava (osemdnevnica), na sam predvečer praznika pa je bila uvedena vigilija (molitveno bdenje). Osemdnevnico je papež Pij X. (1903–1914) skrajšal, Pij XII. (1939–1958) pa leta 1955 docela odpravil. Praznik Marijinega rojstva danes tako vzhodno kot zahodno cerkveno izročilo obhajata 8. septembra, natanko 9 mesecev po prazniku Marijinega brezmadežnega spočetja, ki ga Cerkev obhaja 8. decembra.

Pomen praznika Marijinega rojstva
Evangeliji o Marijinem rojstvu ne poročajo. Izročilo praznika Marijinega rojstva temelji na apokrifnem spisu z naslovom Janezov protoevangelij iz konca 2. stoletja. Avtorstvo dokumenta je sicer dvomljivo, opisuje pa pomembno zgodovinsko dejstvo rojstva Jezusove matere. Katoliška Cerkev se skozi cerkveno leto, poleg Jezusovega rojstva, spominja rojstva še dveh oseb: Marije in Janeza Krstnika. Pri ostalih svetnikih se vedno spominja le dneva njihove smrti. Razlog za to je edinstveno poslanstvo, ki sta ga oba opravila v zgodovini odrešenja. S tega vidika je Marijino rojstvo, tako kot rojstvo Janeza Krstnika, v neposredni povezavi s prihodom Odrešenika Jezusa Kristusa na svet. Marijino rojstvo in njena življenjska pot imata zato pomen, ki presega njeno osebo.
Marijino življenje je neločljivo povezano z Jezusovim življenjem, saj je s svojim materinstvom soudeležena v odrešenjskem načrtu, ki ga je Bog pripravil za človeka in vsebuje učlovečenje, življenje, smrt in vstajenje Božjega sina Jezusa Kristusa. Marija je kot Odrešenikova mati vključena v samo jedro odrešenjskega načrta.
Slovensko izročilo o prazniku Marijinega rojstva
Naši predniki so praznikoma Marijinega vnebovzetja (15. avgust) in Marijinega rojstva (8. september) dali slovensko ime: veliki in mali šmaren oziroma vélika in mala maša, pa tudi velika in mala gospojnica. Obdobje med tema dvema praznikoma je znano kot obdobje romanj v Marijina romarska svetišča. Ponekod v skladu z izročilom na malo mašo ohranjajo navade, ki veljajo za veliko mašo (npr. blagoslov rož ipd.). Ta dan pomeni že začetek jeseni, saj ponekod mala maša za suknjo vpraša ali pa odpre dolinsko pašo (mala maša – v vsakem grmu paša).

Vir: Katoliška Cerkev

Pastoralni tečaj
2025-09-10 09:00 - 13:00
Dragi duhovniki in pastoralni sodelavci, vabim vas na Pastoralni tečaj, ki bo v sredo, 10. septembra, ob 9.00 v Zavodu sv. Stanislava, v Šentvidu. Tudi letos bo priložnost za skupen razmislek o realnosti župnijskega življenja, kakor jo danes doživljamo v naših župnijah, ter za iskanje poti sodelovanja in soustvarjanja skupne prihodnosti Cerkve.
1. del: predavanje (mag. Boštjan Dolinšek). V uvodnem delu nas bo nagovoril mag. Boštjan Dolinšek, ki bo na podlagi pastoralnega posluha orisal stanje pastoralnega delavca danes, z naslednjimi
poudarki:
– Zmanjševanje števila duhovnikov: kako se praznijo duhovniška mesta, kako to vpliva na osnovne naloge župnij, še posebej obhajanje nedeljskih svetih maš.
– Težave pri pokrivanju več župnij: duhovniki pogosto skrbijo za več župnij hkrati, kar vpliva na kakovost pastorale in osebne odnose v občestvu.
– Pridruževanje in ukinjanje župnij: realnost, ki jo moramo sprejeti in premišljeno načrtovati, da ne ostanemo brez smeri in cilja.
– Sodelovanje z laiki: ne kot izhod v sili, temveč kot dar – laiki kot ključni nosilci župnijskega življenja: kateheti, ključarji in člani gospodarskih svetov, zakonskih skupin, liturgije, Karitas, oznanjevanja …
– Kultura sodelovanja: kako ustvarjati odnose med duhovniki in laiki, ki temeljijo na zaupanju, skupnem poslanstvu in jasni razdelitvi odgovornosti.
2. del: pogovor z župniki. V drugem delu bomo slišali konkretna pričevanja štirih župnikov, ki živijo realnost skupnega pastoralnega dela v različnih oblikah. Trije župniki, ki vsak vodi svojo župnijo, bodo predstavili, kako sodelujejo kot sosedje:
– Koordinacija kateheze in priprave na zakramente.
– Povezovanje mladih skozi skupne dogodke, oratorije, birmanske vikende in duhovne večere.
– Medsebojna pomoč pri bogoslužju (nadomeščanja, nedeljske maše, dekanijska srečanja).
– Sodelovanje pastoralnih svetov: usklajevanje vizije in ključnih poudarkov.
– Njihova izkušnja kaže, kako je mogoče, da duhovniki ostanejo voditelji v občestvu, ne da bi ob tem izgoreli
– z močno oporo sodelavcev in jasnim načrtovanjem.
Četrti župnik bo sodeloval v pogovoru z izkušnjami, ko en duhovnik z duhovnim pomočnikom in diakonom skrbi za štiri župnije:
– Izzivi logistike in organizacije: kako uskladiti maše, pogrebe, zakramente, srečanja, priprave, gospodarska vprašanja …
– Vzgoja laikov za samostojno delovanje: ključna naloga je izoblikovanje odgovornih ljudi, ki lahko vodijo zakonsko skupino, pripravo na krst, pevski zbor ali Karitas tudi brez duhovnikove stalne prisotnosti.
– Usklajevanje župnijskih urnikov in poenotenje nekaterih dejavnosti (npr. ena priprava na dogodek za vse štiri župnije).
– Osebna vzdržljivost in vera: kako ohranjati notranjo zbranost in predanost v navidezno razdrobljeni službi.
Srečanje bomo sklenili z bratskim kosilom, ki botudi priložnost za neformalne pogovore in mreženje. Prosimo za prijavo na kosilo do petka, 5. septembra, zaradi organizacije prehrane. Prijave pošljite na e-naslov: ps.lj@rkc.si. Vabljeni, da s skupnim razmislekom in izmenjavo izkušenj okrepimo naše poslanstvo v župnijah ter iščemo poti sodelovanja, ki bodo rodovitne za Cerkev danes.
Igor Dolinšek,
voditelj PS

Pastoralni tečaji za duhovnike in katehete v ljubljanski nadškofiji
2025-09-10 09:00 - 14:00
Dragi duhovniki in pastoralni sodelavci, vabim vas na Pastoralni tečaj, ki bo v sredo, 10. septembra, ob 9.00 v Zavodu sv. Stanislava, v Šentvidu. Tudi letos bo priložnost za skupen razmislek o realnosti župnijskega življenja, kakor jo danes doživljamo v naših župnijah, ter za iskanje poti sodelovanja in soustvarjanja skupne prihodnosti Cerkve.
1. del: predavanje (mag. Boštjan Dolinšek). V uvodnem delu nas bo nagovoril mag. Boštjan Dolinšek, ki bo na podlagi pastoralnega posluha orisal stanje pastoralnega delavca danes, z naslednjimi poudarki:
– Zmanjševanje števila duhovnikov: kako se praznijo duhovniška mesta, kako to vpliva na osnovne naloge župnij, še posebej obhajanje nedeljskih svetih maš.
– Težave pri pokrivanju več župnij: duhovniki pogosto skrbijo za več župnij hkrati, kar vpliva na kakovost pastorale in osebne odnose v občestvu.
– Pridruževanje in ukinjanje župnij: realnost, ki jo moramo sprejeti in premišljeno načrtovati, da ne ostanemo brez smeri in cilja.
– Sodelovanje z laiki: ne kot izhod v sili, temveč kot dar – laiki kot ključni nosilci župnijskega življenja: kateheti, ključarji in člani gospodarskih svetov, zakonskih skupin, liturgije, Karitas, oznanjevanja …
– Kultura sodelovanja: kako ustvarjati odnose med duhovniki in laiki, ki temeljijo na zaupanju, skupnem poslanstvu in jasni razdelitvi odgovornosti.
2. del: pogovor z župniki. V drugem delu bomo slišali konkretna pričevanja štirih župnikov, ki živijo realnost skupnega pastoralnega dela v različnih oblikah.
Trije župniki, ki vsak vodi svojo župnijo, bodo predstavili, kako sodelujejo kot sosedje:
– Koordinacija kateheze in priprave na zakramente.
– Povezovanje mladih skozi skupne dogodke, oratorije, birmanske vikende in duhovne večere.
– Medsebojna pomoč pri bogoslužju (nadomeščanja, nedeljske maše, dekanijska srečanja).
– Sodelovanje pastoralnih svetov: usklajevanje vizije in ključnih poudarkov.
– Njihova izkušnja kaže, kako je mogoče, da duhovniki ostanejo voditelji v občestvu, ne da bi ob tem izgoreli – z močno oporo sodelavcev in jasnim načrtovanjem.
Četrti župnik bo sodeloval v pogovoru z izkušnjami, ko en duhovnik z duhovnim pomočnikom in diakonom skrbi za štiri župnije:
– Izzivi logistike in organizacije: kako uskladiti maše, pogrebe, zakramente, srečanja, priprave, gospodarska vprašanja …
– Vzgoja laikov za samostojno delovanje: ključna naloga je izoblikovanje odgovornih ljudi, ki lahko vodijo zakonsko skupino, pripravo na krst, pevski zbor ali Karitas tudi brez duhovnikove stalne prisotnosti.
– Usklajevanje župnijskih urnikov in poenotenje nekaterih dejavnosti (npr. ena priprava na dogodek za vse štiri župnije).
– Osebna vzdržljivost in vera: kako ohranjati notranjo zbranost in predanost v navidezno razdrobljeni službi.
Srečanje bomo sklenili z bratskim kosilom, ki bo tudi priložnost za neformalne pogovore in mreženje.
Prosimo za prijavo na kosilo do petka, 5. septembra, zaradi organizacije prehrane.
Prijave pošljite na e-naslov: ps.lj@rkc.si.
Vabljeni, da s skupnim razmislekom in izmenjavo izkušenj okrepimo naše poslanstvo v župnijah ter iščemo poti sodelovanja, ki bodo rodovitne za Cerkev danes.
Igor Dolinšek,
voditelj PS

Molitveni dan za duhovne poklice in srečanje družin ljubljanske nadškofije
2025-09-13 09:00 - 16:00
Za ljubljansko nadškofijo bo letošnji škofijski molitveni dan za duhovne poklice potekal skupaj s srečanjem družin, in sicer v soboto, 13. septembra.
Molitveni dan bo potekal pod svetoletnim geslom »Romarji upanja«. V jubilejnem letu se bomo na ta način še bolj povezali v molitvi ne le za nove duhovne poklice in za svetost duhovnikov, ampak tudi, da bi prav vsi kristjani, vsak v svojem stanu in poklicu, stopali po poti svetosti.
Kakor se duhovnik posvečuje skozi služenje Cerkvi, tako se zakonca posvečujeta v zakramentu zakona in skozi družinsko življenje. Vsi pa smo udje Kristusovega telesa in potrebujemo drug drugega.
Molitveno uro in sv. mašo bodo s petjem in sodelovanjem popestrile družine. V popoldanskem delu pa se bo za vsakega nekaj našlo.
Program dneva:
9.00 – Molitvena ura
10.00 – Sv. maša (vabljeni k ministriranju, instrumentalni zasedbi in petju); somaševanje bo vodil ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore
po maši nadškof Zore pozdravi ministrante in družine
13.00 – Sočasne delavnice:
• otroci (do 9): kamišibaj predstava (Dragica Ropret Žumer)
• otroci (10+): pričevanje + družabne igre
• starši: Nepopolne rime – starozavezne zgodbe v verzih (Gregor Čušin)
14.00 – Festival družin
15.30 – Muzikal »Poklicani v upanje« (Družinska kateheza Domžale s prijatelji)
15.45 – Zaključek
Lepo vabljeni.
Vir: Marija.si

Povišanje sv. Križa, praznik
2025-09-14
Skoraj 300 let je bil Gospodov grob in križ globoko zakopan v zemlji. Ko je cesar Konstantin dal kristjanom svobodo je njegova mati Helena dala kopati tam, kjer je moral biti Gospodov grob in križ. Razkrili so grob in našli križ.
Konstantin je dal nad Gospodovim grobom sezidati cerkev Kristusovega vstajenja in cerkev Svetega križa, ali kakor navadno pravimo cerkev Božjega groba. Cerkvi sta bili med seboj povezani, sta bili posvečeni 13. septembra 335. V veličastni cerkvi Božjega groba (Svetega križa) so naslednji dan, to je 14. septembra, prvič izpostavili relikvijo svetega križa v slovesno češčenje. Od tedaj naprej so vsako leto na ta dan praznovali „povišanje svetega križa“. Tako je posvečenje dvojne cerkve skupaj z izpostavitvijo ostankov Jezusovega križa bilo povod za najstarejši praznik v čast svetemu križu.
Kmalu so obhajali ta praznik tudi v Carigradu. V Rimu ga je uvedel v 7. stoletju papež Gregor Veliki. Praznik nas spodbuja, naj z živo vero častimo podobo križa, veliko znamenje krščanstva. Na križu je trpel sam Božji Sin Jezus Kristus. Na njem je umrl On, ki ga je Bog dal za nas vse, ki je vstal od mrtvih in sedaj pri Očetu prosi za nas. Praznik nas spominja, da je Božja Ljubezen tako velika in močna, da je izničila lastnega Sina, da bi bili mi odrešeni. To nas vodi do spoznanja, da je ljubezen vedno, združena z žrtvijo. Ljubezni je lastno, da se žrtvuje, da trpi, da se izniči.
Praznik povišanja svetega križa nas vabi, naj bi se radi ozirali na križ, saj nam bo pogled nanj odkrival edine resnične vrednote. Križ nam govori, da je na začetku vsega ljubezen. Govori nam, da je ljubezni lastno, da se žrtvuje. Križ nam govori, da samo nesebično žrtvovanje in izpričanje rodi ljubezen in vodi v življenje. Zato nam križ vedno kliče v zavest Jezusove besede: „Če hoče kdo priti za menoj, naj se odpove sam sebi in vzame svoj križ ter hodi za menoj. Kdor namreč hoče svoje življenje rešiti, ga bo izgubil. Kdor pa svoje življenje zgubi zaradi mene, ga bo našel“ (Mt 16, 24-25).
Iz spletne strani www.kapitelj.com. Vir: France Oražem; Leto Kristusove skrivnosti 95 – 96
Vir: Katoliška Cerkev

1700 ur češčenja Najsvetejšega zakramenta
2025-09-14
Pobuda, ki gre po vsem svetu: 1700 ur češčenja Najsvetejšega zakramenta – 14. septembra 2025 – vabljeni, da se pridružite tudi vi!
Kakšen je namen pobude?

moliti za mir na svetu;
obeležiti spomin na 1700. obletnico na Nicejski koncil in veroizpoved;
obeležiti 800-letnico rojstva sv. Tomaža Akvinskega.
Bonus: duhovno darilo papežu Leonu XIV., ki bo ravno ta dan obhajal svoj 70. rojstni dan!

Vsi ostali podatki so v objavi na našem portalu, kjer najdete tudi povezavo, če bi se želeli formalno »prijaviti« na seznam molivcev.
Pobuda ni obveza, je le ideja. Vsekakor bo enakovredna molitev, če se teh namenov spomnite kadarkoli boste imeli molitveno uro pred Najsvetejšim.
Neža Novak, tajnica Urada za laike, Pastoralna služba LJ
Vir: Katoliška Cerkev

Nedelja in teden mladih
2025-09-14 - 2025-09-20
Letošnji teden mladih bo potekal od 14. do 20. septembra. Začel se bo z nedeljo mladih (14. 9.) in zaključil s Stično mladih (20. 9.).
Namen nedelje in tedna mladih je:
– mladim dati spodbudo za krščansko življenje na začetku šolskega in akademskega leta,
– ovrednotiti vlogo mladih v župniji,
– spodbuditi molitev župljanov za mlade ter
– ponuditi mladim voditeljem vsebinsko spodbudo za delo z mladimi.
Urad za mlade bo pripravil knjižico, v kateri bodo obrazec molitve župnijskega občestva za mlade, predlog sodelovanja in predstavitve mladih pri bogoslužju ter kateheza za mlade. Za vsak dan v tednu mladih bodo pripravljene tudi posebne prošnje, za katere lahko molite pri dnevni sveti maši.
Matevž Mehle,
Urad za mlade
