Nadškofija Ljubljana

Nedelja Božje besede 2026
2026-01-25
Nedeljo Božje bomo letos obhajali 25. januarja, skupaj z zaključkom ekumenske osmine in praznikom spreobrnjenja apostola Pavla. Na ta način bomo še bolj spodbujeni, da ob 1700-letnici skupne veroizpovedi uresničujemo ekumenski namen skupnega premišljevanja Svetega pisma, ki naj po besedah papeža Frančiška »tistim, ki poslušajo, kaže pot, po kateri je treba hoditi, da bi prišli do pristne in trdne edinosti« (Odprl jim je um, 3).
Geslo letošnje nedelje je: »Kajti prav blizu tebe je beseda« (5 Mz 30,14). Mojzesove besede iz 5. Mojzesove knjige nosijo sporočilo, ki je danes enako aktualno kot nekoč: Božja beseda ni oddaljena skrivnost, namenjena le učenjakom ali teologom. Je blizu, dostopna, preprosta in živa.
V sodelovanju z Zavodom Biblično gibanje je Družina pripravila novo izdajo Svetega pisma – Malo Sveto pismo, ki jo bomo lahko kmalu predstavili javnosti. Gre za prenovljeno izdajo izbranih svetopisemskih odlomkov, opremljenih s kratkimi, jasnimi in poljudnimi razlagami. Besedilo temelji na novem prevodu Svetega pisma – jeruzalemski izdaji, vsi komentarji pa so na novo pripravljeni za sodobnega bralca.
Malo Sveto pismo želi biti knjiga, ki spodbuja osebni stik z Božjo besedo in odpira pot k celotnemu svetopisemskemu besedilu. Geslo nedelje Božje besede nas ob tem spominja, da Božja beseda ni skrita ali oddaljena, temveč blizu, dostopna in živa – vsakemu človeku.
Nova izdaja je zasnovana tako, da jo lahko vzamemo s seboj kamor koli: po velikosti je dovolj majhna za torbo, žep ali nahrbtnik; po vsebini dovolj jasna, da nagovori otroka, odraslega, vernika in iskalca; po duhu pa dovolj globoka, da odpira srce za srečanje z Bogom. Njen namen ni nadomestiti celotno Sveto pismo, temveč bralca povabiti k bližini Besede ter spodbuditi osebno branje, premišljevanje in rast v veri.
Podrobnejše informacije o nedelji Božje besede in o novi izdaji Malega Svetega pisma bodo objavljene na spletni strani Zavoda Biblično gibanje: https://biblicnogibanje.si/
Dr. Samo Skralovnik,
predsednik Zavoda Biblično gibanje

Srečanje tajnikov ŽPS
2026-01-30 18:00 - 20:00 (Europe/Ljubljana)
V petek, 30. januarja 2026, se bomo srečali s tajniki ŽPS. Ob 18.00 vabljeni k sv. maši v cerkev Presvetega Odrešenika v Ljubljani (župnija Ljubljana – Koseze), ob 18.30 pa se srečamo v župnijski dvorani pod cerkvijo. Povabite tajnike ŽPS v svojih župnijah!
Neža Novak,
tajnica Urada za laike

Nacionalna konferenca mladinske pastorale
2026-01-31 09:00 - 13:00
V soboto, 31. januarja 2026, bo na Rakovniku v Ljubljani potekala nacionalna konferenca mladinske pastorale v organizaciji Urada za mlade pod naslovom »Kako ustvariti okolje, kjer mladim poleg prostora za aktivnost ponujamo tudi priložnost za rast?« Temo nam bosta skozi predavanji predstavila dva gosta. Pričetek programa bo ob 9.00. Zaključili ga bomo s kosilom ob 13.00.
Vabljeni! Za udeležbo bo potrebna prijava. Z vprašanji se lahko obrnete na um@skupnostmladih.si
Urad za mlade

Jezusovo darovanje, praznik
2026-02-02
V Katoliški Cerkvi 2. februarja praznujemo Jezusovo darovanje v templju ali svečnico. Prvotno ime praznika je bilo Marijino očiščevanje, kajti po Mojzesovi postavi je morala vsaka mati, ki je rodila sina, štirideseti dan po porodu priti v tempelj, tam darovati in se tako »očistiti«. Temu predpisu se je podredila tudi Marija, Jezusova mati. Ona je Jezusa spočela in rodila deviško, zato je obred očiščevanja ni obvezoval, vendar se mu je podvrgla. Kakor v vsem, se je tudi v tem pokazala za Gospodovo deklo in izpolnila Božjo postavo. Zapis o tem dogodku se v Svetem pismu nahaja v Lukovem evangeliju.
Spomin na ta dogodek je prva Cerkev v Jeruzalemu obhajala že ob koncu 4. stoletja. Praznovanje je bilo zelo slovesno: obsegalo je procesijo, pridigo in mašo, sprva pa še ni imelo posebnega imena. Ko se je praznovanje širilo, je ime dobilo po srečanju s starčkom Simeonom in Ano v jeruzalemskem templju. V ljudskem praznovanju je stopilo v ospredje proslavljanje Kristusa, ki ga je Simeon v svojem hvalospevu imenoval »luč v razsvetljenje poganov«. Na besede starčka Simeona se sklicuje starodavni bogoslužni običaj blagoslavljanja sveč, ki se razvije v procesijo s svečami. O tem obredu poroča znamenita romarica Silvija v svojem spisu s konca 4. stoletja, ki se nanaša na Jeruzalem. Za Rim poročilo o tem obredu in procesiji iz ene cerkve v drugo obstaja iz časa papeža Sergija I. (687–692).
Po obredu blagoslavljanja sveč »je praznik znan kot svečnica oziroma praznik luči. Hrepenenje po svetlobi je med prvobitnimi značilnostmi človeške narave,« piše slovenski etnograf Niko Kuret (1906–1995). Cerkev, ki je na ta dan uvedla blagoslov sveč in obhod z gorečimi svečami, je upoštevala človeško naravo in starodavno izročilo; šego je povzdignila v svet nadnarave, v cerkven obred: v njem je »luč« prispodoba Mesija, ki »razsvetljuje človeštvo«, mu razodeva smisel sveta in življenja.1

Bogu posvečeno življenje v Cerkvi
S praznikom Gospodovega darovanja je povezano tudi redovništvo in Bogu posvečeno življenje v Cerkvi. Smisel in namen Bogu posvečenega življenja v redovni skupnosti lahko razumemo samo v veri. Redovniki se z zaobljubami k določenemu načinu življenja dajo celostno na razpolago Bogu in zato lahko tudi bolj svobodno in neovirano služijo bližnjim.
Bogu posvečeno življenje je poleg službenega duhovništva in laiškega stanu poseben stan vernikov, ki je v Cerkvi navzoč vse od njenih začetkov. Gre za stalno obliko življenja, v kateri verniki po delovanju Svetega Duha izraziteje hodijo za Kristusom. Takšna oblika življenja postane »posvečena« po izpovedi posebnih zaobljub, ki zajemajo evangeljske svete čistosti (odpoved življenju v družini oziroma poročenosti), uboštva (nenavezanosti na minljivo) in pokorščine predstojnikom. Bogu se nekdo lahko posveti v konkretni redovni ustanovi, v svetnem inštitutu, v novih oblikah posvečenega življenja ali kot posameznik.

Redovnica, redovnik – duhovnik in redovni brat
Redovni ustanovitelji in ustanoviteljice so v zgodovini Cerkve odgovarjali na določene verske, družbene, socialne ali vzgojne izzive časa. Redovne skupnosti na prvo mesto postavljajo duhovno življenje in si prizadevajo, da se v življenju molitev in delo medsebojno prežemata in podpirata. Dejavnosti redovnikov in redovnic so zelo raznolike, od oznanjevanja evangelija in vzgoje do skrbi za uboge. V moči posvetitve redovniki in redovnice ter člani svetnih ustanov delujejo v različnih oblikah poslanstva (apostolata).
Kogar Bog pokliče, mu more v svobodi in ljubezni na klic svobodno odgovoriti. Redovnik ali redovnica v konkretni redovni skupnosti samega sebe z izpovedjo zaobljub čistosti, uboštva in pokorščine celostno izroči službi Bogu in ljudem. S tem izbere Kristusov način življenja, hodi za njim, z njim vse deli in se mu v ljubečem srečevanju pusti preoblikovati.
Redovniki živijo v samostanski skupnosti. Vsakodnevno življenje, ki ga ob osebnem srečevanju z živim Bogom oblikujejo v duhu evangelija, delijo s sobrati oz. s sosestrami. Delajo lahko v samostanu, na posameznih področjih življenja Cerkve ali pa opravljajo delo v svetu. Vsak red ima posebno poslanstvo (karizmo) in z njim povezane prednostne naloge: ponekod je v središču molitev (kontemplativni), drugod oznanjevanje in vzgojno delo (apostolski), spet drugje pa delo na socialnem področju (karitativni). Člani moških redovnih skupnosti so po končani teološki izobrazbi večinoma posvečeni tudi v duhovnike, nekateri pa se odločijo, da bodo služili Bogu in ljudem kot redovni bratje.

Dan posvečenega življenja
Papež Janez Pavel II. (1978–2005) je želel, da bi na praznik Jezusovega darovanja v templju Cerkev praznovala poseben dan posvečenega življenja, ki je bil prvič 2. februarja 1997. Darovanje Božjega Sina, ki ga sim¬bolizira njegova predstavitev v templju, je vzor vsake posvečene osebe, ki posveti svoje življenje Gospodu.
Namen tega dneva je trojen. Predvsem je zahvala Gospodu za dar posvečenega življenja. Na drugem mestu naj bi Božje ljudstvo bolj spoznalo in cenilo posvečeno življenje. Ta dan vabi vse, ki so svoje življenje posvetili evangeliju, da bi slavili čudovita dela, ki jih v njih izvršuje Gospod.
Vir: Katoliška Cerkev

Dan posvečenega življenja
2026-02-02 15:00 - 17:00
Drage sestre in bratje redovniki. Na praznik Jezusovega darovanja v templju smo vsi, kot ena sama Cerkev, povabljeni k praznovanju in zahvaljevanju. Kot sta Marija in Jožef Jezusa prinesla v tempelj, da sta ga darovala Gospodu, ste tudi vi sebe in svoja življenja podarili Bogu v služenju Cerkvi in ljudem.
Zato se želim ob tem vašem prazniku z vsemi vami srečati, da bi se vam zahvalil in da bi skupaj z vami prosil Božjega blagoslova za vse vas in za nove poklice za vaše skupnosti.
Zato vas vse Bogu posvečene sestre in brate vabim, da se na svečnico, 2. februarja 2026, zberemo v cerkvi sv. Frančiška Asiškega v župniji Ljubljana – Šiška. Naše druženje bomo ob 15.00 začeli z molitveno uro, ki ji bo sledila sveta maša, med katero bomo obnovili redovne obljube ter poživili svojo podaritev Bogu in Cerkvi. Premišljevali in zahvaljevali se bomo ob besedah: »Gospod mi je dal brate in sestre.« Po sveti maši bomo medsebojno edinost utrjevali z besedo in okrepčilom.
Msgr. Stanislav Zore OFM,
nadškof

Mučenci med Slovenci - 23
2026-02-06 19:00 - 20:00
Na prvi februarski petek, 6. 2. 2026, bo ob 19. uri pri frančiškanih na Tromostovju v Ljubljani darovana sveta maša za uspeh beatifikacije božjega služabnika Ignacija Nadraha, ki je bil kot župnik umorjen pri Sveti Mariji v Puščavi.
Somaševanje bo vodil pater Branko Petauer, cisterijan, župnik iz Nadrahove rojstne župnije Stična. Pel bo Cerkveni mešani pevski zbor iz Stične pod vodstvom in z orgelsko spremljavo mag. Žige Jernejčiča.
To bo triindvajseta od tridesetih svetih maš, ki jih pripravlja pobuda Vseposvojitev in bodo na trideset zaporednih prvih petkov darovane za slovenske mučence, žrtve komunističnega nasilja, ki so v postopku za beatifikacijo.
Svetniške kandidate s pesmijo predstavlja Gregor Čušin.
Bogoslužje lahko spremljamo tudi po GOLD TV in YouTube kanalu.
Lepo vabljeni!
Več informacij tukaj.
Vir: Katoliška Cerkev

33. obletnica vzpostavitve diplomatskih odnosov med Svetim sedežem in Republiko Slovenijo
2026-02-08
Sveti sedež je 8. februarja 1992 vzpostavil uradne diplomatske odnose z Republiko Slovenijo, že 13. januarja 1992 pa je med prvimi državami priznal samostojno državo Slovenijo. Priznanje Svetega sedeža je bilo odločilnega pomena tudi za ostala priznanja, ki so temu sledila (predvsem drugih evropskih držav).

Pridiga nadškofa Stanislava Zoreta pri sveti maši v Vatikanu ob 30. obletnici vzpostavitve diplomatskih odnosv med Republiko Slovenijo in Svetim sedežem
Nadškof Zore daroval sveto mašo v baziliki sv. Petra v Vatikanu ob 30. obletnici vzpostavitve diplomatskih odnosov med Slovenijo in Svetim sedežem
Izjave Komisije pravičnost in mir o slovenski samostojnosti
Škof Jamnik: Nadškof dr. Alojzij Šuštar in slovenska samostojnost
Predsednik republike Borut Pahor na obisku pri papežu Frančišku: oba poudarila pomen dialoga

Izjava Slovenske škofovske konference ob mednarodnem priznanju samostojne države Slovenije – 15. januar 1992
Mednarodno priznanje samostojne in suverene države Slovenije je edinstveni dogodek v zgodovini slovenskega naroda. Splošnemu veselju se pridružuje tudi Slovenska škofovska konferenca in izreka svoje čestitke ter najboljše želje vsem državljanom in vodstvu naše mlade države. Prepričani smo, da je ob mednarodnem priznanju državo Slovenijo priznal tudi Bog sam, zato nanjo kličemo posebni božji blagoslov.
V tem trenutku pa se s posebno hvaležnostjo spominjamo vseh v naši sedanjosti in bližnji in daljnji preteklosti, ki so ta izjemni trenutek pripravljali s svojim kulturnim, političnim, socialnim, gospodarskim, vzgojnim in verskim delovanjem. Mnogi so za demokracijo in svobodo, ki smo ju končno doživeli, veliko pretrpeli ali celo dali življenja. Iskreno smo hvaležni vsem, ki so kakor koli prispevali, da smo dočakali ta dan.
Svoje priznanje izrekamo političnemu vodstvu naše države, ki se je v teh zadnjih časih za to posebno prizdevalo. Veseli smo, da so med temi zaslužnimi ljudmi tudi mnogi člani katoliške Cerkve. Vse spodbujamo, da svoje delo nadaljujejo v nesebičnem služenju domovini. Prav tako se zahvaljujemo vsem prijateljem po svetu, našim rojakom in drugim, ki so nas razumeli in nas podpirali v naših upravičenih prizadevanjih. S posebno hvaležnostjo se spominjamo vsega, kar so za mir in našo samostojnost naredili papež Janez Pavel II. in njegovi sodelavci, ko je Vatikan že 13. januarja 1992 pred drugimi priznal državi Slovenijo in Hrvaško.
Z doseženim mednarodnim priznanjem smo obrnili stran narodove zgodovine. Pred nami je zelo zahtevna prihodnost. Od nas vseh terja medsebojno spoštovanje, kulturni dialog, odprtost in razumevanje, slogo in pošteno sodelovanje. Mednarodno priznana slovenska država bo imela svoj pomen predvsem tedaj, če bo pospeševala ne le svoje gospodarsko in politično uveljavljanje, temveč tudi duhovno blaginjo, kulturni, moralni in verski napredek vseh naših državljanov. Za to si hočemo prizadevati tudi v prihodnje. K temu delu v suvereni državi Sloveniji vabimo vse katoliške vernike in vse druge sodržavljane v zaupanju za božjo pomoč.
Msgr. dr. Alojzij Šuštar
Ljubljanski nadškof metropolit in
predsednik Slovenske škofovske konference
Ljubljana, 15. januarja 1992

Msgr. Anton Jamnik o poteku dogodkov s priznanjem samostojne države Slovenije
1. Papež Janez Pavel II. se je sam osebno zavzel za priznanje samostojne države Slovenije
Sveti sedež je 13. januarja 1992 med prvimi državami priznal samostojno državo Slovenijo. Priznanje Svetega sedeža je bilo odločilnega pomena tudi za ostala priznanja, ki so temu sledila (predvsem drugih evropskih držav). Natančna analiza zgodovinarjev bo lahko podrobneje argumentirala, kako je bilo to priznanje odločilnega in ključnega pomena za druga priznanja, ki so temu sledila. Ker sem bil v letih 1990-1994 tajnik pri nadškofu Šuštarju se natančno spomnim, kako se je nadškof Šuštar razveselil tega priznanja za katero se je v tesnih prijateljskih odnosih s tedanjim papežem Janezom Pavlom II. prizadeval. Prav tega dne (13. januarja 1992) je bila neka slovesnost v Cankarjevem domu in k nadškofu je pristopil tedanji zunanji minister dr. Rupel in nadškofu čestital ter se mu zahvalil, da je na vse mogoče načine od prvih demokratičnih volitev in plebiscita 1990. bil tesno povezan s Svetim sedežem in tedanjim papežem Janezom Pavlom II. Iz zelo zanesljivih virov vsaj dveh pomembnih Slovencev v Rimu sem kasneje izvedel, da se je papež Janez Pavel II. sam osebno zavzel za priznanje samostojne države Slovenije. Tako naj bi 12. januarja 1992 mimo proceduralnih postopkov (ali običajnega diplomatskega čakanja na to kako, se bodo drugi odločili) sprejel odločitev o priznanju samostojne države Slovenije. Res je, da je nekaj držav že preje priznalo Slovenijo, toda moralna in simbolna vloga, ki jo ima Sveti sedež v svetovnem dogajanju, je bila, to lahko danes povsem mirno in argumentirano trdimo, ključnega in odločilnega pomena ter povsem jasna in izrecna podpora Sloveniji, da se vrne v evropsko skupnost kot samostojna država.
2. Sveti sedež je že leta pred priznanjem zelo intenzivno in veliko mero razumevanja podpiral ustanovitev in priznanje samostojne države Slovenije
Ko se je po volitvah leta 1990 in po plebiscitu istega leta decembra ustvaril nov položaj v Jugoslaviji in Sloveniji, je Sveti sedež z vso pozornostjo spremljal novo nastale razmere. »Kmalu se je pokazalo, da obstaja resna nevarnost, da se bodo obstoječe napetosti še povečale in celo izrodile v konflikt. Zato je sveti sedež konec januarja 1991 jasno pozval:
– k spoštovanju pravice narodov do samoodločbe
– k spoštovanju človekovih pravic in pravic narodnih skupnosti
– k odpovedni uporabi sile pri reševanju nesporazumov
– k neutrudnemu iskanju dialoga med sprtimi stranmi
– k vzpostavitvi mirnega sožitja med narodi Jugoslavije ob medsebojnem spoštovanju in pravičnosti.«[1]
Ta načela, ki jih je poudaril Sveti sedež so bila jasna podpora tudi slovenskim prizadevanjem za samostojno državo. Podobne zahteve so se še večkrat ponovile, tako pri papeževih govorih (30. januarja, 21. aprila, 8. maja, 23. maja 1991), kakor tudi na mednarodni ravni, še posebej na srečanjih Konference za varnost in sodelovanje v Evropi (KVSE). Ta prizadevanja in posredovanje Svetega sedeža so se še bolj okrepili po razglasitvi neodvisnosti Slovenije in Hrvaške 25. junija 1991. Omenili smo že papeževo posredovanje 28. junija, 29. junija, 3. julija, omeniti pa velja še njegovo posredovanje 21. julija, 24. julija, 26. avgusta ter 5. septembra 1991.[2]
Sveti sedež je podprl oblikovanje mednarodnega soglasja o primernosti takojšnjega priznanja obeh novih držav, Slovenije in Hrvaške. S tem namenom je kardinal državni tajnik 26. novembra 1991 izročil ambasadorjem držav članic KVSE memorandum. V njem se sklicuje na načela mednarodnega prava in odredbe jugoslovanske ustave iz leta 1974 glede pravice do odcepitve od federacije in priporoča začetek sporazumnega in pogojnega priznanja neodvisnosti Slovenije in Hrvaške in drugih republik, ki bi se za to odločile. Ta postopek podelitve pogojnega priznanja je bil vezan na zahtevo, da se republike formalno obvežejo,
– da bodo spolnjevale zakonite zahteve, vsebovane v dokumentih KVSE,
– še posebej glede zaščite človekovih pravic,
– glede demokracije
– in zaščite narodnih manjšin.[3]
“Sveti sedež je z izjavo Tiskovnega urada 20. decembra 1991 bolj podrobno opredelil svoje stališče glede krize v Jugoslaviji in z diplomatskimi notami zunanjim ministrstvom Slovenije in Hrvaške sporočil svojo pripravljenost priznati njihovo suverenost in neodvisnost, hkrati pa je postavil pogoje glede tega priznanja. Ko je Sveti sedež 13. januarja 1992 prejel formalno obvezo Republike Slovenije in Republike Hrvaške, da bosta spoštovali te pogoje, je prišlo tudi do priznanja samostojnosti.”[4]
Na srečanju ministrskega sveta zunanjih ministrov držav članic KVSE, ki je zasedal v Pragi 30. in 31. januarja 1992, je nadškof Msgr. Jean-Louis Tauran, tajnik oddelka za odnosa z državami, takole povzel stališče Svetega sedeža: “Sveti sedež je vedno upal, da se bo mogoče izogniti konfliktu v Jugoslaviji. Zato je, od začetka krize vztrajal pri zahtevi, da se federativne republike navdihujejo pri urejanju medsebojnih odnosov na 10 načelih zaključnega helsinškega dokumenta, po drugi strani pa, da čimprej začnejo z ustavnimi reformami, ki bodo pospeševale spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami narodnih manjšin in tako ustvarijo pogoje za demokracijo in za resnično pravno državo. Razvoj dogodkov in predvsem uporaba orožja so na žalost spremenili to upanje v iluzijo.
Priznavajoč obstoj Hrvaške in Slovenije – to priznanje ni bilo naperjeno proti nikomur – je Sveti sedež vzel na znanje položaj, ki je bil posledica legitimnih in na demokratičen način izraženih teženj. Ko je za to priznanje postavil zahteve, je Sveti sedež želel predvsem pospešiti uresničitev vseh obveznosti, ki so bile sprejete v helsinškem procesu, in podčrtati dejstvo, da bo KVSE morala biti porok zaupanja v vprašanjih, ki se nanašajo na položaj narodnih manjšin. S tem je Sveti sedež hotel, da se te nove države hkrati s priznanjem samostojnosti in neodvisnosti svečano obvezujejo, da bodo prispevale h gradnji Evrope – Evrope človekovih pravic in demokracije.”[5]
Priznanje Svetega sedeža samostojne države Slovenije 13. januarja 1992 je bilo odločilnega pomena za ostala priznanja, ki so temu sledila (15. januar 1992) in za vključevanje mlade države v mednarodno skupnost.Ob tem so zanimivi tudi vsebinski poudarki oziroma neke vrste pogoji, ki so povezani s priznanjem. Vsekakor je Sveti sedež zelo dobro poznal slovenske razmere in zato opozoril na tisto, kar je bilo zares ključnega pomena pri postopni graditvi vedno bolj demokratične dežele.
3. Državotvorna vloga Katoliške Cerkve v Sloveniji
Katoliška Cerkev v Sloveniji je v zgodovini tesno povezana z narodom, njegovo kulturo, jezikom in samozavestjo. Ob dogodkih, ki so povezani z njeno osamosvojitvijo, se je predvsem zavzemala za uveljavljanje človekovih pravic pod moralnim vidikom, za svobodo in enakopravnost slovenskega naroda in njegovo samostojnost. Tesna povezanost Cerkve s slovenskim narodom je razumljiva samo z vidika zgodovinskega razvoja slovenskega naroda, ki je prek krščanstva in Cerkve stopil v Evropo in evropsko kulturo.
Vodstvo Cerkve je ves čas, še posebej pa potem, ko so bile napovedane prve svobodne volitve v Sloveniji, z vso jasnostjo opozarjalo na odgovornost krščanskih laikov, da prispevajo svoj delež v družbenem dogajanju in se odločajo po svoji vesti. O tem nam govorijo izjave, ki so jih slovenski škofje zapisali pred spravno slovesnostjo v Kočevskem Rogu, pred plebiscitom, na dan osamosvojitve in tudi pozneje. V osamosvojitveno dogajanje so se dejavno vključevali kristjani v Sloveniji, zamejstvu in po svetu. Velikega pomena je bila tudi podpora škofovskih konferenc večine evropskih držav, Združenih držav Amerike in Kanade. Prav posebno vlogo pa je pri osamosvojitvenih prizadevanjih Slovenije imel Sveti sedež, ki je 13. januarja 1992 med prvimi priznal samostojno državo Slovenijo in s tem odločilno vplival na druga priznanja, ki so sledila 15. januarja in pozneje.
msgr. dr. Anton Jamnik, ljubljanski pomožni škof
[1] I. Jurkovič, Dejavnost Svetega sedeža za mir, v: Bogoslovni vestnik 61 (2001), 227.
[2] Prim. I. Jurkovič, Dejavnost Svetega sedeža za mir, 228.
[3] Prim. I. Jurkovič, Dejavnost Svetega sedeža za mir, 228.
[4] I. Jurkovič, Dejavnost Svetega sedeža za mir, 228.
[5] Navaja I. Jurkovič v razpravi Dejavnost Svetega sedeža za mir, 229.

Zgodovinski oris delovanja apostolske nunciature v Republiki Sloveniji
Apostolska nunciatura v Ljubljani je diplomatsko predstavništvo Svetega sedeža v Republiki Sloveniji. Papeško predstavništvo ima diplomatski značaj in status veleposlaništva. Apostolski nuncij je osebni in stalni predstavnik papeža tako v Katoliški Cerkvi kot pri oblasteh Republike Slovenije.
Poslanstvo apostolskega nuncija je, da tesneje in bolj učinkovito izraža skrb rimskega papeža za dobro Slovenije. V soglasnem delovanju s škofi bdi nad poslanstvom Cerkve s tem, da vzdržuje stike s civilnimi oblastmi, Cerkvijo ter drugimi krščanskimi in verskimi skupnostmi.
Državljani Slovenije smo leta 1990 izrazili željo po neodvisnosti, ki je bila ustavno določena tudi z referendumom leta 1991. Mednarodna skupnost je izbiro Slovencev priznala v skladu z Listino Združenih narodov in Helsinških sporazumov.
Sveti sedež je neodvisnost Republike Slovenije uradno priznal 13. januarja 1992. Temeljna izhodišča za ta korak so bila spoštovanje pravice narodov do samoodločbe; zavračanje uporabe sile ter sprejemanje dialoga kot edinega sredstva za doseganje pravičnih in mirnih rešitev. Odločitev Svetega sedeža je k takšnemu razmišljanju pomagala tudi drugim državam.
Papež Janez Pavel II. (1978–2005) je za prvega apostolskega nuncija v Republiki Sloveniji 24. junija 1992 imenoval naslovnega nadškofa v Doclei in tedanjega nuncija na Malti ter v Republiki San Marino s sedežem na Malti msgr. Piera Luigija Celato. Obisk predsednika Republike Slovenije Milana Kučana (1992), predsednikov vlad (1992 in 1993) in drugih ministrov v Vatikanu so okrepili odnose med državama. Sveti sedež je 19. februarja 1993 tudi potrdil statut samostojne Slovenske škofovske konference.
Po premestitvi nuncija Celate februarja 1995 je v kratkem obdobju ad interim posle neposredno iz Vatikana vodil msgr. Xavier Desire. Papež Janez Pavel II. je 26. julija 1995 za prvega stalnega nuncija v Ljubljani imenoval naslovnega nadškofa v Biblu, do takrat apostolskega nuncija v Alžiriji in Tuniziji ter apostolskega delegata v Libiji msgr. Edmonda Farhata.
Tretji apostolski nuncij v Republiki Sloveniji msgr. Marian Oleš je službo nastopil 17. decembra 2001, vendar zaradi zdravstvenih razlogov na tem mestu ni dolgo ostal.
Papež Janez Pavel II. je 15. maja 2002 za četrtega apostolskega nuncija v Republiki Sloveniji imenoval nadškofa Giuseppa Leanzo, 9. aprila 2003 pa za petega nuncija naslovnega nadškofa v Tamadi in dotedanjega apostolskega nuncija v Argentini msgr. Santosa Abrila y Castellója. Msgr. Castelló je bil hkrati imenovan tudi za apostolskega nuncija v Bosni in Hercegovini.
Papež Benedikt XVI. je 10. februarja 2011 za šestega apostolskega nuncija v Republiki Sloveniji s funkcijo apostolskega delegata na Kosovu imenoval naslovnega nadškofa mesta Caorle in apostolskega nuncija na Madžarskem msgr. Juliusza Janusza. Svoje delo v Sloveniji je msgr. Janusz sklenil oktobra 2018.

Papež Frančišek je 19. marca 2019 za sedmega apostolskega nuncija imenoval nadškofa msgr. dr. Jean-Marie Speicha. Msgr. Speich je naslovni nadškof kraja Sulci (Italija), pred prihodom v Slovenijo pa je deloval kot apostolski nuncij v Gani. Papež Frančišek mu je 24. oktobra 2013 podelil škofovsko posvečenje.
Vir: Katoliška Cerkev

10. romanjem od bazilike Marije Pomagaj na Brezjah do rojstne hiše pesnika Franceta Prešerna in škofa Antona Vovka v Vrbi
2026-02-08 08:30 - 14:30
V Slovenskem Marijinem narodnem svetišču bomo obeležili Dan slovenske kulture z jubilejnim, 10. romanjem od bazilike Marije Pomagaj na Brezjah do rojstne hiše pesnika Franceta Prešerna in škofa Antona Vovka v Vrbi.
Zbrali se bomo pri sveti maši ob 8.30, nato pa bomo skupaj krenili po stari romarski poti, po kateri so romarji iskali bližino Boga in duhovno moč, pot pa že stoletja povezuje Brezje, Vrbo in Višarje.
Na poti bomo spoznavali rojstne vasi slovenskih literatov in drugih velikih osebnosti, ki so s svojim življenjem in delom bogatili slovensko kulturo ter navdihovali generacije.
Romanje bomo sklenili v Vrbi, z molitvijo v cerkvi sv. Marka, hkrati pa se bomo zahvalili za darove Sv. Duha, kulture in domovine.
Vabljeni!
Vir: Marija.si

Postno romanje po Rožnovenski poti
2026-02-08 08:30 - 15:30
Dragi prijatelji Rožnovenske poti,
prisrčno vas vabimo na postno romanje po Rožnovenski poti.
Osnovne informacije o romanju:
Sobota, 28. februar 2026
8.30 – sveta maša v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah
Po sveti maši zbiranje pri spomeniku papeža Janeza Pavla II.
Na romanje se bomo podali po približno 12 kilometrov dolgi poti, ne glede na vremenske razmere.
Hodili bomo približno štiri ure.
Program bo vsebinsko bogat, zato se bomo na Brezje vrnili po 15. uri.
Na polovici poti bo na informacijski točki poskrbljeno tudi za okrepčilo.
Praktični napotki:

poskrbite za primerno obutev in oblačila,
romanje je primerno za vse, ki zmorejo zmeren pohod.

Če v sebi čutite utrujenost, nemir ali preprosto željo po tišini in molitvi, ste lepo vabljeni, da se nam pridružite na poti k Mariji Pomagaj.

Informacije in prijave:
Jana Grohar: 041 271 635
Matevž Kleč: 040 553 417
www.roznovenskapot.com

Prijatelji Rožnovenske poti
Vir: Katoliška Cerkev

Vseslovensko srečanje otroških pevskih zborov
2026-02-08 15:00 - 16:00
V nedeljo, 8. februarja ob 15.00 vabljeni na vseslovensko srečanje otroških pevskih zborov, ki bo v svetišču Marije Pomočnice v Ljubljani na Rakovniku.
Med sveto mašo, ki se bo pričela ob 15. uri, bo zapelo preko 800 malih pevcev iz 65 slovenskih župnij.
Vabljeni romarji, ljubitelji otroškega petja in Marijini častilci.
Vir: Don Bosco Slovenija

Gnidovčeva nedelja 2026
2026-02-08 17:00 - 18:00
3. februarja 1939 je Gospod poklical k sebi škofa Janeza Frančiška Gnidovca. Obletnico njegove smrti bomo obhajali v nedeljo, 8. februarja, ob njegovem grobu v cerkvi Srca Jezusovega na Taboru v Ljubljani.
Ob 16. uri se bomo zbrali pri molitveni uri in se obrnili na častitljivega Božjega služabnika za priprošnjo, ob 17. uri pa bo sveto mašo ob somaševanju duhovnikov daroval novomeški škof in predsednik Slovenske škofovske konference dr. Andrej Saje.
Vir: Katoliška Cerkev

Večer +
2026-02-10 19:00 - 21:00, 2026-03-10 19:00 - 21:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in Svetnikova skupnost slavilcev – Sveti.
KDAJ: 7. oktober 2025, ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti

Sezona 2025/26

11. november ob 19.00
9. december ob 19.00
13. januar ob 19.00
10. februar ob 19.00
10. marec ob 19.00
14. april ob 19.00
12. maj ob 19.00
2. junij ob 20.00

Vsi Večeri Plus+ bodo potekali v Antonovem domu na Viču.
Vir: Katoliška Cerkev

34. svetovni dan bolnikov
2026-02-11 10:00 - 12:00
Svetovni dan bolnikov, ki ga je leta 1992 uvedel sveti Janez Pavel II., je namenjen kot poseben trenutek molitve, bližine in premišljevanja za celotno cerkveno skupnost in civilno družbo, poklicano, da v bratih in sestrah, ki jih zaznamujeta bolezen in krhkost, prepozna Kristusov obraz. Papež Leon XIV. je za 34. svetovni dan bolnikov, ki ga bomo obhajali 11. februarja 2026, izbral temo: »Sočutje Samarijana: ljubiti s prenašanjem bolečine drugega.«
Tema, ki se osredotoča na evangeljski lik Samarijana, izkazujoč ljubezen s skrbjo za trpečega moža, ki je padel v roke razbojnikov, želi poudariti ta vidik ljubezni do bližnjega: ljubezen zahteva konkretna dejanja bližine, s katerimi prevzamemo trpljenje drugih, zlasti tistih, ki živijo z boleznijo, pogosto v kontekstu krhkosti zaradi revščine in osamljenosti.
Pri nas bo osrednja slovesnost v narodnem svetišču Marije Pomagaj na Brezjah v sredo, 11. februarja, ob 10.00, ki jo bo vodil mariborski nadškof metropolit msgr. Alojzij Cvikl. Med sveto mašo bo mogoče prejeti zakrament bolniškega maziljenja in popolni odpustek. Na predvečer svetovnega dneva bolnikov bo od 20.00 do 24.00 molitev na Zoom povezavi za bolnike, njihove svojce in zaposlene v zdravstvu. Povezavo boste lahko dobili pred začetkom molitve.
Msgr. Miro Šlibar,
odgovoren za pastoralo zdravja pri SŠK

56. katehetski simpozij – Biti katehet z družinami
2026-02-12 17:30 - 2026-02-14 13:00
Katehetski simpozij z naslovom Biti katehet z družinami bo potekal od 22. do 24. januarja 2026 v Domu sv. Jožefa v Celju in od 12. do 14. februarja 2026 v pastoralnem domu Stella Maris v Strunjanu.
Najprej bomo prisluhnili bibličnemu predavanju dr. Janeza Kozinca (Celje) oziroma mag. Marka Rijavca (Strunjan), namenjenemu predvsem prebujanju gorečnosti oznanjevalcev. Sledil bo teoretični razmislek dr. Ive Nežič Glavica o katehetskem delu z družinami, metodah in dinamikah, ki nagovarjajo sodobne družine. Sklenili bomo s pogovorom ob različnih modelih katehetskega dela z družinami, izmenjavi izkušenj in iskanju poti naprej.
Četrtkov večer bo obarvan filmsko, saj bo z nami p. dr. Andraž Arko, v drugem večeru pa bomo prisluhnili pričevanju vere igralke Milade Kalezić.
Prijazno vabljeni duhovniki, katehistinje in katehisti. Župnike spodbujamo, naj katehetske sodelavce povabijo k udeležbi, župnija pa naj pomaga pri kritju stroškov udeležbe.
Naj bo simpozij priložnost za srečanje in iskanje poti, kako v župnijah prebuditi in poživiti katehetsko delo z družinami.
Spletna prijavnica
Dnevni red
ČETRTEK
17.30-18.30 Prihod in nastanitev
18.30 Večerja
20.00 Večerni program – dr. Andraž Arko: Svetniki na filmskem platnu – filmi v katehetskem procesu
PETEK
7.00 Sveta maša s hvalnicami
8.00 Zajtrk
9.00 Molitev in uvodna misel
9.15 Predavanje – dr. Janez Kozinc/mag. Marko Rijavec, I. del
10.30 Predstavitve založb
10.45 Odmor
11.15 Predavanje, II. del + vprašanja, pogovor
12.30 Dnevna molitvena ura
13.00 Kosilo
15.00 Molitev in uvodna misel
15.15 Predavanje – dr. Iva Nežič Glavica, I. del
16.30 Odmor
17.00 Predavanje, II. del + vprašanja, pogovor
18.30 Večerja
20.00 Večer z igralko Milado Kalezić

SOBOTA
7.00 Sveta maša s hvalnicami
8.00 Zajtrk
9.00 Molitev in uvodna misel
9.15 Predstavitve katehetskega dela z družinami
10.30 Odmor
11.00 Okrogla miza, dnevna molitvena ura
13.00 Kosilo
Plačilo
Udeleženci krijejo stroške bivanja glede na cenik posamezne nastanitve. Plačilo je možno ob prihodu na recepciji. Za kritje stroškov organizacije in programa zbiramo prostovoljne prispevke (priporočeni dar za posamezno predavanje/večer je 10 €). Po svojih zmožnostih jih lahko nakažete na TRR Slovenskega katehetskega urada ([REDACTED]; namen: DONACIJA KS) ali izročite na simpoziju v za to namenjeno škatlo. Ostale stroške krije donacija Slovenske škofovske konference.
KS Celje
2x polni penzion dvoposteljna soba: 76 eur
2x polni penzion enoposteljna soba: 86 eur
Kosilo: 10 eur
Večerja: 8 eur

KS Strunjan

2x polni penzion dvoposteljna soba: 100 eur
2x polni penzion enoposteljna soba: 120 eur

V ceno niso vključene brisače in posteljnina (lahko prinesete svojo ali doplačate 5 eur za izposojo).

Vir: Katehet.si

Javni rožni venec
2026-02-13 07:00 - 07:30
Katoliška mladina vsak drugi petek organizira javno molitev rožnega venca na Kongresnem trgu, pred stebrom Svete Trojice. Molili bomo za domovino, vero slovenske mladine, za Cerkev in za krepost čistosti.
ZA KOGA: odprto za vse, posebej za mlade može in fante
KDAJ: 13. februar 2026 ob 7.00 zjutraj
KRAJ: Kongresni trg

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2026-02-13 17:30 - 19:00
Vsak drugi petek v mesecu pri Mariji Pomagaj molimo za bolnike z rakom, njihove sorodnike, prijatelje in zdravniško osebje. Pričnemo ob 17.30, z molitvijo rožnega venca in potem ob 18. uri sveta maša.
Pri sveti maši in molitvi za bolnike z rakom smo se pri Mariji Pomagaj prvič zbrali ob Svetovnem dnevu boja proti raku, 4. februarja 2023.

Lepo vabljeni, da se nam pridružite, v petek, 13. februarja 2026, ob 17.30 (rožni venec) in 18. uri (sveta maša).
Vir: Marija.si

Srečanje Žejni Besede
2026-02-13 19:00 - 20:30
Dogodek osebe Katoliška mladina

Župnija Ljubljana Štepanja vas

Smo mladi odrasli v Cerkvi z željo po medsebojnem povezovanju in skupni rasti v veri za poglobitev odnosa z Bogom in z drugimi.
Na srečanjih bomo skupaj molili in slavili Boga ter skupaj z gosti in predavatelji odpirali aktualne teme s katerimi se soočajo mladi odrasli v današnjem svetu. Omogočiti želimo mladim odraslim prostor za nadaljnjo rast v Besedi in skozi odnose usmerjati njihovo pot k Bogu.
Naša srečanja bodo potekala vsak drugi petek v mesecu.

Vir: FB profil Katoliške mladine

LURD – kraj srečanja, upanja in tihega čudeža
2026-02-13 19:00 - 21:00
V petek, 13. februarja 2026, po večerni sveti maši za bolnike z rakom, vas v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vabimo na predavanje s projekcijo z naslovom LURD – kraj srečanja, upanja in tihega čudeža, ki ga bo vodil msgr. Miro Šlibar, lurški kaplan.
Ob tretji obletnici svetih maš in molitev za bolnike z rakom bomo razmišljali o sporočilu Lurda danes – kraju, kjer Bog govori po majhnih in trpečih.
Ključno vprašanje večera: Kaj nas Lurd uči danes?
»Lurd se začne, ko se vrnemo domov.«
Prisrčno vabljeni.
Vir: Marija.si

Zimski oratorijski dnevi 'Drobtinice za otroke'
2026-02-16 - 2026-02-18
Prisrčno vabljeni na naše oratorijske dni oz. DROBTINICE ZA OTROKE, ki bodo 16.-18. 2. 2026 pri nas, sestrah FMA na Gornjem trgu 21 v Ljubljani.
Opis programa: program poteka v salezijanskem vzdušju domačnosti in ljubeznivosti, z veliko igre, veselja, molitve in petja. Veliko bomo zunaj, skupaj bomo odkrivali zaklade vere in se naučili marsikaj novega. Tokrat bomo doživeli tako igrivost pusta kot pomen krščanskega posta, ustvarjali v kuhinji, se učili drugih ročnih spretnosti …
Prijava: potrebna je prijava preko spletne prijavnice do 9. 2. 2024 oziroma do zapolnitve prostih mest:
Kontakt za dodatne informacije: oratorij.gt@gmail.com
sestre hčere Marije Pomočnice z Gornjega trga
Vir: Katoliška Cerkev

Dan odprtih vrat na Katoliški mladini
2026-02-16 09:00 - 20:00
V ponedeljek, 16. februarja, od 9. do 20. ure, bo na Katoliški mladini potekal dan odprtih vrat. Prosimo, da mlade, še posebej študente, povabite, da nas obiščejo na Jurčičevem trgu 2 v centru Ljubljane. Mladi bodo lahko spoznali naše programe, imeli možnost spovedi in pogovora, se družili in skupaj molili.
Vir: Katoliška mladina

Obletnica ustanovitve samostojne Slovenske škofovske konference
2026-02-19
19. februarja 1993 je bila ustanovljena samostojna Slovenska škofovska konferenca.
Slovenski škofje so bili do ustanovitve samostojne Slovenske škofovske konference (SŠK) 19. februarja 1993 z drugimi škofi na področju nekdanje Jugoslavije povezani v Jugoslovansko škofovsko konferenco (JŠK), znotraj katere je bila 20. junija 1983 ustanovljena Slovenska pokrajinska škofovska konferenca (SPŠK).
Zgodovinski oris
Slovenski škofje so na seji 25. julija 1992 pripravili osnutek statuta samostojne Slovenske škofovske konference. Papež Janez Pavel II. (1978–2005) je po pridobitvi pozitivnega mnenja Kongregacije za škofe in Urada za odnose z državami pri Državnem tajništvu Svetega sedeža, 19. februarja 1993 v skladu z normami in določbami cerkvenega prava potrdil statut samostojne Slovenske škofovske konference.
S tem je Katoliška Cerkev v Sloveniji dobila večjo pravno trdnost in samostojnost. Papež Benedikt XVI. je 7. aprila 2006 v Cerkvi na Slovenskem ustanovil tri nove škofije (v Celju, Murski Soboti in Novem mestu). Dotedanjo mariborsko škofijo je povzdignil v nadškofijo in metropolijo ter tako preoblikoval enotno cerkveno pokrajino v Sloveniji. Na novo imenovani škofje so bili maja in junija 2006 tudi umeščeni.

Kaj je škofovska konferenca?
Škofovska konferenca je zbor škofov Katoliške Cerkve določenega naroda ali ozemlja, v okviru katerega škofje opravljajo svoje poslanstvo v obliki pastoralne, bogoslužne, katehetske in drugih dejavnosti. SŠK predstavlja najvišjo ustanovo Katoliške Cerkve v Republiki Sloveniji. Njeno ozemlje sovpada z državnimi mejami. Po statutu so člani SŠK vsi krajevni in pomožni škofje, ki jim je v okviru lastne škofije zaupano posebno poslanstvo.

Predstavitev SŠK in njenih članov

Statuti, smernice in navodila SŠK

Letno poročilo Katoliške cerkve v Sloveniji 2021

Dokumenti in publikacije SŠK

Slovenska škofovska konferenca na družabnih omrežjih

Obisk Ad limina Apostolorum slovenskih škofov leta 2018

Predsedniki
Prvi predsednik Slovenske škofovske konference je bil ljubljanski nadškof metropolit msgr. dr. Alojzij Šuštar (1993–1997), drugi pa ljubljanski nadškof metropolit msgr. dr. Franc Rode (1997–2004). Tretji predsednik je bil od 7. decembra 2004 dalje mariborski škof msgr. dr. Franc Kramberger, ki je leta 2006 ob ustanovitvi nove nadškofije in metropolije postal nadškof metropolit. Četrti je bil od 16. marca 2007 dalje ljubljanski nadškof metropolit msgr. Alojz Uran, peti pa je bil od 11. januarja 2010 dalje ljubljanski nadškof metropolit msgr. dr. Anton Stres. Za šestega predsednika je bil 31. julija 2013 izvoljen novomeški škof in tedanji apostolski administrator ljubljanske nadškofije msgr. Andrej Glavan do 23. marca 2017. Sedmi predsednik SŠK je postal ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore, ki so ga člani SŠK izvolili na 99. redni seji v Kopru in je nastopil mandat 23. marca 2017 za dobo petih let. Osmi predsednik SŠK je postal novomeški škof msgr. dr. Andrej Saje za mandatno obdobje 2022–2027.

Odličje sv. Cirila in Metoda
Slovenska škofovska konferenca podeljuje Odličje sv. Cirila in Metoda, ki je najvišje cerkveno odlikovanje v Sloveniji ustanovam ali posameznikom, ki so se izkazali s posebnim zvestim služenjem Cerkvi med Slovenci. Odlikovanje je sestavljeno iz okrogle bronaste plakete z reliefno podobo sv. Cirila in Metoda ter diplomske listine.
Vir: Katoliška Cerkev

130. obletnica smrti Božje služabnice Magdalene Gornik
2026-02-22 14:00 - 16:00
Slovesna maša za njeno beatifikacijo bo v župnijski cerkvi v Sodražici v nedeljo, 22. februarja ob 15. uri. Daroval jo bo nadškof msgr. Stanislav Zore, duhovniki vabljeni k somaševanju. Ob 14. uri pa bo prav tam molitev križevega pota Po poti križa z Magdaleno Gornik.
Nas Dan smrti, v ponedeljek, 23. februarja pa bo ob 16. uri romarska maša na Gori in ob 15. uri križev pot.
Franci bizjak, župnik

Sv. Matija, apostol, praznik
2026-02-24
V Sloveniji 24. februarja praznujemo god sv. Matija, apostola. Drugod njegov god praznujejo 14. maja.
Potem ko jih je na nesrečen način zapustil Jezusov izdajalec Juda Iškarijot, so apostoli, da bi dopolnili apostolski zbor, izmed dvainsedemdesetih učencev, ki so tudi spremljali Jezusa, izbrali dva najprimernejša kandidata. Pogoja sta bila: da je bil med Jezusovimi učenci od začetka njegovega javnega delovanja ter da je videl vstalega Gospoda. Žreb, za katerega so se apostoli odločili, je bil naklonjen Matiju. To, kar je zapisano ob njegovi izvolitvi, je tudi vse, kar vemo o tem »nadomestnem apostolu«.
Legende in razna izročila pa govorijo, da je bil rojen v Betlehemu pobožnim in bogatim staršem, ki so ga še mladega dali v šolo starčku Simeonu v Jeruzalem. Kot deček naj bi bil v družbi tistih pastirjev, katerim je angel oznanil Jezusovo rojstvo. Pozneje se je Jezusu pridružil in bil eden izmed dvainsedemdesetih učencev, ki jih je Jezus »poslal pred seboj po dva in dva v vsako mesto in kraj, kamor je hotel sam priti«.
Odlikovali naj bi ga predvsem dve kreposti: ponižnost in ljubezen. O njegovem poznejšem delovanju govorita dva apokrifna spisa: Dejanja Andreja in Matija ter Evangelij po Mateju; oba so si izmislili krivoverci. Bolj stvarna so nekatera druga izročila. Tako Zlata legenda pripoveduje, da je misijonaril v Makedoniji, kjer je storil veliko čudežev in nazadnje umrl kot mučenec. Po drugih virih pa naj bi oznanjal krščanstvo najprej v Judeji, nato pa v Etiopiji, kjer je ustanovil tudi škofijo. Na mučeniško smrt naj bi ga obsodil veliki duhovnik Anan II., ki je dal umoriti tudi Jakoba mlajšega: najprej so ga pobili s kamenjem, nato pa obglavili s sekiro.
Rodil se je v 1. stoletju Betlehemu, umrl pa mučeniške smrti v Etiopiji okrog leta 63.
Upodobitve: upodabljajo ga kot apostola s knjigo in svitkom, tudi s čelado, kamni, najpogosteje pa z mečem oziroma helebardo (tudi sekiro ali sulico).
»Predlagali so dva, Jožefa, ki se je imenoval Barsaba, z vzdevkom Just, in Matija … In žrebali so zanju, žreb pa je določil Matija, in pridružili so ga enajstim apostolom« (Apd 1, 23.26).
Vir: Družina in Katoliška Cerkev

Biblična šola Evangelii gaudium 2025/2026
2026-02-26 17:00 - 18:30
Papež Frančišek v apostolski spodbudi Evangelii gaudium – Veselje evangelija predstavi Sveto pismo kot temeljni vir prenove osebnega življenja vernika in življenja vse Cerkve ter spodbuja k njenemu vsakodnevnemu branju. Biblična šola Evangelii gaudium želi biti odgovor na spodbude papeža Frančiška, da bi ponovno odkrili Sveto pismo kot knjigo življenja, kot živo Besedo, ki je namenjena nam in lahko spreminja naše življenje.
Novo študijsko leto (2025/2026) bomo posvetili modrostnim besedilom.
V Biblični šoli bomo enkrat mesečno predstavili izbrane odlomke modrostnih besedil, med katere sodijo knjige iz Stare zaveze: Job, Pregovori, Pridigar (Kohelet), Sirahova knjiga, Knjiga modrosti, Psalmi in Visoka pesem.
Vsako srečanje bo obsegalo predstavitev izbranega modrostnega odlomka, zgodovinski in literarni okvir, razlago ter poglobljeno razpravo.
Uvodno besedo bo imel celjski škof msgr. dr. Maksimilijan Matjaž, predavala pa bosta dr. s. Snežna Večko in dr. Samo Skralovnik ter drugi gostujoči predavatelji.
Predavanja bodo potekala po ZOOM vsak 4. četrtek (zaradi praznikov kdaj 3. četrtek) v mesecu od 17:00 do 18:30.
V letu 2025 bodo predavanja potekala ob naslednjih terminih:

23. oktobra,
27. novembra in
18. decembra.

V letu 2026 bodo predavanja:

22. januarja,
26. februarja,
26. marca,
23. aprila,
28. maja ter
25. junija (živo).

Prijave na: info@biblicnogibanje.si
V spletno predavalnico lahko vstopite preko spletne povezave.
Vir: Katoliška Cerkev

Predstavitev knjige Leon XIV. – Svetovljan in misijonar XXI. stoletja
2026-03-04 18:00 - 19:00
Založba Družina vabi na predstavitev knjige Leon XIV. – Svetovljan in misijonar XXI. stoletja avtorice Elise Ann Allen. V obsežni biografiji vatikanska dopisnica portala Crux podrobno predstavi življenjsko pot Roberta Francisa Prevosta, ki je 8. maja 2025 postal papež Leon XIV. Knjigo dopolnjuje tudi obsežen intervju – prvi, ki ga je Leon XIV. dal v svojem pontifikatu, v katerem razkriva svojo vizijo in načrte za prihodnost Cerkve.
Dogodek bo v sredo, 4. marca, v Galeriji Družina na Krekovem trgu 1 v Ljubljani. Ob 11. uri bo tiskovna konferenca za novinarje, ob 18. uri pa pogovor z avtorico Eliso Ann Allen.
Vabljeni.
Vir: Katoliška Cerkev

Predvolilno soočenje: Kako naj se odloči mlad katoličan?
2026-03-04 20:30 - 22:30
V sredo, 4. 3., ob 20.30, bomo na Katoliški mladini, v okviru večera Kres, pripravili predvolilno soočenje štirih parlamentarnih strank, SDS (Monika Gregorčič), SD (Luka Rotar), Svobode (Rok Čigon) in NSi (Janez Cigler Kralj). Naslovili bomo predvsem teme, ki najbolj zanimajo mlade katoličane; mladi lahko svoje želje in vprašanja zastavijo tudi v spletni anketi.
Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Postne duhovne vaje za mlade
2026-03-06 - 2026-03-08
Vse mlade od 15. do 29. leta vabimo na postne duhovne vaje. Pod geslom: »Dobro jutro, krepost!« bomo razmišljali o grešnih nagnjenjih in krepostih, ki jih premagajo.
6. – 8. marec 2026 – BLED
Vir: Don Bosco Slovenija

Razstava Nadškofijskega arhiva Ljubljana: 'Lorenz in Roza Krach – pionirja ateljejske fotografije v Sloveniji'
2026-03-10 12:00 - 13:00
Vabljeni na odprtje razstave in predstavitev kataloga Lorenz in Roza Krach – pionirja ateljejske fotografije v Sloveniji, ki bo v torek, 10. marca 2026, ob 12.00 v Galeriji Družina na Krekovem trgu 1 v Ljubljani.
Na razstavi bo mogoče videti najstarejši datirani fotografski portret, narejen v Sloveniji, in sicer dve dagerotipiji uršulinske redovne skupnosti iz Ljubljane z dne 14. septembra 1850. Iz bogate fotografske zbirke Nadškofijskega arhiva v Ljubljani bodo predstavljena tudi druga dela Lorenza in Roze Krach, ki se uvrščajo v sam vrh zgodnje fotografije na Slovenskem.
Razstavo si bo mogoče ogledati do 10. aprila, od ponedeljka do petka med 9. in 17. uro ter v soboto med 9. in 13. uro.
Vir: Katoliška Cerkev

Karneval prostega trga dunajskega Hayekovega inštituta
2026-03-10 14:00 - 17:45
Prosimo, da si rezervirate popoldne 10. marca 2026 za udeležbo na Karnevalu prostega trga dunajskega Hayekovega inštituta. Predstavila in razpravljala bo skupina uveljavljenih ekonomistov in govorcev iz več držav. Z veseljem bomo za vas gostili seznam odličnih govorcev Daniel Mitchell, Darwin Friend, Saša Randjelović, Janez Šušteršič, Žiga Turk, Matej Avbelj, Matej Kovač.
Dva glavna panela sta razpravljala o vprašanjih obdavčitve, globalizacije in reform v Sloveniji.
Program se začne v torek, 10. marca, ob 14.00 in konča ob 17.45. Dogodek prvič organizirata dva partnerja: Fakulteta za pravo in ekonomijo in Nova univerza.
Prvi panel bo potekal na Fakulteti za pravo in ekonomijo (Krekov trg 1, Ljubljana) s pričetkom ob 14:00.
Drugi panel bo potekal na Novi univerzi (Mestni trg 23, Ljubljana) s pričetkom ob 16:00.
Odmor za kavo bo potekal na Novi univerzi med 15:45 in 16:15.
Vljudno vabljeni na FMRS 2026. Gosti obetajo izvrstne razprave na nekatera najbolj pereča vprašanja tik pred parlamentarnimi volitvami v Sloveniji.
Zadnji opomnik vam bomo poslali EN DAN pred dogodkom.
Vaš organizacijski odbor FMRS Ljubljana 2026.

Vir: Katoliški inštitut
