Nadškofija Ljubljana

Cvetna nedelja
2025-04-13
V Katoliški Cerkvi 13. aprila 2025 obhajamo 6. nedeljo v postnem času ali cvetno nedeljo. S cvetno nedeljo se začne neposredna priprava na Veliko noč, ki je največji krščanski praznik.
Cvetna (oljčna) nedelja ali nedelja Gospodovega trpljenja je prvi dan velikega tedna, ko bogoslužno dogajanje predstavlja Jezusov slovesni vhod v Jeruzalem. Obredi cvetne nedelje, zlasti procesija z zelenjem in branje evangeljskega poročila o Jezusovem trpljenju (pasijon), izvirajo iz bogoslužnih navad jeruzalemske Cerkve, ki so poznane in opisane že v 4. stoletju. Tradicija blagoslavljanja zelenja se je začela pojavljati v 7. stoletju. Po vzorcu jeruzalemskega bogoslužja so urejeni tudi sedanji obredi, ki so bili prenovljeni med t. i. liturgičnim gibanjem v letih 1951–1955, dokončno obliko pa so dobili po drugem vatikanskem cerkvenem zboru (1962–1965).
Cvetna nedelja je vsebinsko povezana z velikim petkom, ko se spominjamo Gospodovega trpljenja in smrti na križu, na oba dneva pa pri bogoslužju prebiramo odlomke o Jezusovem trpljenju in smrti.
Posebnost maše na cvetno nedeljo je začetek obreda z blagoslovom zelenja pred cerkvijo, ki ga v procesiji med petjem slavilnih pesmi odnesejo v cerkev. Zelenje (oljčne vejice in različne vrste butar) verniki zbirajo in povezujejo po posebnih krajevnih navadah ter blagoslovljenega odnesejo domov. V ospredju bogoslužja cvetne nedelje ni blagoslov zelenja, temveč procesija v čast Kristusu Kralju.
Med mašo poteka slovesno branje ali petje pasijona iz enega od prvih treh evangelijev, ki poročajo o zaroti proti Jezusu, zadnji večerji z učenci, Jezusovem trpljenju v vrtu Getsemani, sodnem procesu, obsodbi na smrt, smrti na križu ter o pokopu v grob.[1] Duhovnik in drugi bogoslužni sodelavci oblečejo rdeča bogoslužna oblačila, ki simbolizirajo trpljenje in pasijon.

Simbolika cvetne nedelje
Bogoslužje, ki poteka od cvetne do velikonočne nedelje, zaznamuje bogata simbolika, ki pomaga h globljemu razumevanju jedra krščanskega verovanja in zgodovine odrešenja.

Na cvetno nedeljo izstopajo trije simboli: pot, zelenje in vzklik hozana. Nomadsko ljudstvo Izrael je svojo zgodovino razumelo kot popotovanje, ki se je začelo s praočetom Abrahamom, ki se je po Božjem klicu odpravil na pot v obljubljeno deželo. Simbol poti nastopa tudi v Jezusovem življenju (prim. Mt 7,13 in sl.; 19,29; 22,16) in doseže vrhunec v izreku: »Jaz sem pot, resnica in življenje« (prim. Jn 14,6a). Jezusovo javno delovanje je v Novi zavezi opisano kot stalno popotovanje v Galileji in Judeji, dokler osamljen ne umre na križu. Kot Vstali spremlja dva učenca na poti v Emavs (prim. Lk 24,13–35). To je simbol, da spremlja tudi Cerkev na njeni poti skozi zgodovino, jo podpira z močjo Svetega Duha. Verniki v spomin na Jezusov slovesni prihod v Jeruzalem[2] oblikujejo procesijo, ki se začenja na prostem in se konča v bogoslužnem prostoru.
Jezusa so ob vhodu v Jeruzalem pozdravljali z zelenjem, ki je v naših krajih povezano s tradicijo izdelovanja butar oziroma s pripravo oljčnih vejic. Oljka je odporno sredozemsko zimzeleno drevo, ki je simbol miru in sprave (prim. 1 Mz 8,11), zelenje pa predstavlja rodovitnost in življenje. Palmove veje, ki jih v zapisu izrecno omenja le evangelist Janez, so simbol zmagoslavja in kraljevanja, zato so Jezusa pozdravljali kot kralja, ki prihaja v Jeruzalem.[3]
Ob vhodu v Jeruzalem so ljudje Jezusa, ki je jezdil na oslu, pozdravljali z vzkliki hozana,[4] s čimer so izražali vero v Kristusa kot v kralja in Odrešenika. Beseda hozana je sicer v vsakodnevni bogoslužni rabi pri maši, saj kristjani s to molitvijo pred povzdigovanjem izpovedujejo vero v Odrešenika v posvečenem kruhu in vinu.

Evangeljsko poročilo o pasijonu in obredi cvetne nedelje uvedejo vernike v dogodke velikega tridnevja ter ponudijo panoramski pregled nad celotnim dogajanjem. Bogoslužje cvetne nedelje strne v sebi najpomembnejše dogodke Kristusove zadnje večerje, trpljenja in smrti, ki jih Cerkev na veliki četrtek, veliki petek in veliko soboto obhaja posamično in bolj poglobljeno.

[1] O Jezusovem trpljenju in smrti pišejo prvi trije evangelisti (sinoptiki): Mt 26,14–27,66; Mr 14,10–15,47; Lk 22,1–23,56. Odlomek o Jezusovem trpljenju iz četrtega, Janezovega evangelija pri bogoslužju beremo pri obredih velikega petka (prim. Jn 18,1–19,42).
[2] Prim. Mt 21,1–11; Mr 11,1–11; Lk 19,28–38 in Jn 12,12–19.
[3] Prim. Jn 12,13: Vzeli so palmove veje, mu šli naproti in vzklikali: »Hozána! Blagoslovljen, ki prihaja v Gospodovem imenu! In Izraelov kralj!« Za razliko od evangelista Janeza, ki izrecno omenja palmove veje, evangelista Matej in Marko omenjata lomljenje vej z dreves.
[4] Vzklik v prevodu pomeni reši nas.
Vir: Katoliška Cerkev

Krizmena maša
2025-04-17 09:00 - 11:00 (Europe/Ljubljana)
Na veliki četrtek, 17. aprila, ste vsi duhovniki, redovniki, redovnice in bogoslovci prisrčno vabljeni, da se ob 9.00 v ljubljanski stolnici v čim večjem številu udeležite krizmene maše. K tej sveti maši
povabite tudi vernike, še posebej iz ljubljanskih in okoliških župnij. Duhovniki se za mašo oblečete v stolnem župnišču, dekani in redovni predstojniki pa na nadškofiji. Liturgična barva je bela. Med mašobomo obnovili svoje duhovniške obljube.
Po maši pridite po sv. olja na nadškofijo v spodnjo sejno sobo po naslednjem vrstnem redu: dekani (ali njihovi zastopniki) takoj po krizmeni maši od 10.15 do 10.45, župniki ljubljanskih dekanij (I. arhidiakonat) od 10.45 do 11.15.
Vse, ki se boste zadrževali v prostoru, kjer bo delitev sv. olj, prosimo, da upoštevate razpored.
Vsi duhovniki ste po maši vabljeni na prijateljsko srečanje v Bogoslovno semenišče.
Msgr. Stanislav Zore OFM,
nadškof

Teden molitve za nove duhovne poklice 2025
2025-05-04 - 2025-05-11
V Cerkvi v Sloveniji na 3. velikonočno nedeljo, letos bo to 4. maja 2025, začenjamo teden molitve za nove duhovne poklice, ki ga bomo zaključili na nedeljo Dobrega pastirja, 11. maja. Letos je knjižico pripravila Škofija Celje, geslo tedna pa je: »Romarji upanja«.
Z molitvijo za duhovne poklice želimo in prosimo, da bi naši mladi, naše družine in vsi verni prisluhnili Bogu ter se osvobodili strahu pred jasnim, odločnim in požrtvovalnim odgovorom na Božji klic. Prosimo, da bi tisti, ki so zaznali v srcu Božji klic, v veri in in zaupanju delali potrebne korake za prepoznavanje Njegove volje; naj v njej odkrijejo vir resnične sreče, zadovoljstva in rodovitnega življenja.
Pri molitvi po tem namenu naj nam bo v vodilo in spodbudo molitvena knjižica, ki jo boste prejeli na župnije. Ob tem vas vabimo tudi k branju, razmišljanju ter molitvi ob papeževi poslanici za letošnji, že 62., molitveni dan za duhovne poklice, ki ga Cerkev obhaja na 4. velikonočno nedeljo. Na voljo pa vam je tudi priložnostni plakat.

Knjižica za teden molitve
Poslanica svetega očeta ob 62. svetovnem dnevu molitve za duhovne poklice
Plakat

Svetoletno geslo »Romarji upanja« bo tudi geslo tedna molitve za duhovne poklice, ki ga bomo v Cerkvi v Sloveniji obhajali od 4. do 11. maja 2025.
Pred nami je torej teden molitve za duhovne poklice, ki ga bomo letos gotovo obhajali na poseben način zaradi milosti svetega leta, v katerem se nahajamo. Kot romarji upanja, bomo še pomnožili svojo gorečnost in svoja prizadevanja za nove duhovne poklice, njihovo svetost in stanovitnost, saj naše upanje temelji na Njem, ki je vir vsake poklicanosti in želi, da bi se vsi ljudje zveličali.
Kolikor zahtevnejša je situacija zaradi pomanjkanja duhovnih poklicev in kolikor več je preizkušenj v svetu, ki nas obdaja, toliko več imamo priložnosti, da darujemo trpljenje in preizkušnje za blagor naše krajevne Cerkve, za nove duhovniške, diakonske, redovniške in misijonske poklice. V vseh časih so se našli ljudje, katerih molitev se je neprestano dvigala k Bogu za rast novih poklicev v duhovništvo in posvečeno življenje. Za velikodušen odgovor poklicanih ter za svetost današnjih in prihodnjih duhovnikov, redovnikov, redovnic … je treba še več moliti kot včasih, se postiti, pogumno darovati in žrtvovati. Zakaj ne bi bili tudi vi eden izmed njih?
TEDEN MOLITVE ZA DUHOVNE POKLICE V DRUŽINI
Krščanska družina je temeljni prostor za rast otrok v veri, upanju in ljubezni, ter privilegiran kraj za prebujanje, rast in zorenje duhovnih poklicev. Če bodo starši sami poznali pomen različnih duhovnih poklicev za življenje Cerkve in jih cenili, bodo tudi v svojih otrocih znali gojiti čut za poklicanost: splošno (poklicanost vseh k svetosti) in posebno (poklicanost v duhovniški poklic, v različne oblike posvečenega življenja, v misijonski poklic). Ne bo jim dovolj, da otroka večkrat vprašajo, kaj želi biti, ko bo odrastel, temveč bodo otroka večkrat spodbudili, da se vpraša in v srcu pozorno prisluhne, k čemu ga kliče Bog? Kaj je Božji načrt za njegovo življenje? Obenem bodo na poti odločanja otroke podpirali z molitvijo in spodbudno besedo, da se bodo otroci lažje dokončno odločili in z veseljem stopili na pot, na katero jih kliče Bog. Poleg osebne molitve se bodo radi udeležili tudi molitev, ki bo potekala po družinah.
Če je mogoče, družina teden molitve za duhovne poklice obhaja z drugimi župljani, tako, da se udeležuje svete maše, molitve in drugih dejavnosti za duhovne poklice. Če ne more priti v cerkev, pa naj se za nove poklice, njihovo svetost in stanovitnost moli doma, (lahko s pomočjo knjižice J. Nežič, Družina moli za duhovne poklice – Glej prilogo!). Prav tako naj se v tednu molitve več bere Sveto pismo (in drugo literaturo o poklicanosti), ter več razmišlja in se pogovarja o poklicanosti in duhovnih poklicih. V tednu molitve družina še več moli za svojega župnika (znanega diakona, redovnika, redovnico, misijonarja), mu izkaže pozornost, lahko celo zbira duhovni šopek, napiše pismo zahvale, povabi na kosilo itd.
TEDEN MOLITVE ZA DUHOVNE POKLICE V ŽUPNIJI
Župnija je glede na svoje poslanstvo najodličnejši kraj, kjer se oznanja evangelij krščanske poklicanosti in kjer je še posebej navzoč ideal službenega duhovništva. Je rodoviten kraj, kjer se poklici razvijajo, rastejo in »zbirajo božjo družino kot enodušno bratsko skupnost in jo po Kristusu v Svetem Duhu vodijo« ter živijo življenje, ki so ga živeli prvi kristjani (prim. Apd 2, 42; 4, 32).
Čas od 4. do 11. maja naj bo po naših župnijah čas intenzivne molitve za nove duhovne poklice, njihovo svetost in stanovitnost. K molitvi vabimo posameznike, družine, različne župnijske skupine, zlasti pa še župnijske sodelavce in člane molitvenih skupin. V tednu molitve darujmo vsaj eno sveto mašo za nove duhovne poklice, njihovo svetost in stanovitnost ter organizirajmo vsakodnevne čase molitve, pri katerih sodelujejo različne skupine; povabimo vernike, da za nove poklice darujejo delo, trpljenje, premagovanje …
Obenem naj bo to čas globljega spoznavanja bistva krstne poklicanosti in posameznih duhovnih poklicev. Zato pri verouku in srečanjih za starše izrecno spregovorimo o različnih duhovnih poklicih: duhovniškem, diakonskem in misijonskem ter različnih oblikah posvečenega življenja. Povabimo v župnijo pričevalce: starše poklicanih, duhovnika, stalnega diakona, redovnika, redovnico, bogoslovca, ali otrokom in mladim na kakšen drug način omogočimo stik s poklicanimi.
K razmišljanju in poglobitvi teme nam bo pomagala knjižica, ki so jo za teden molitve pripravili v celjski škofiji. V knjižici so za vsak dan v tednu kratki uvodi in prošnje vernikov, ter predlogi za molitvene pol ure. V 2. delu knjižice pa so pripravljene kateheze za veroučence od 1. – 3. triade, za srečanje ministrantov, mladih, zakoncev in biblično skupino, ter seznam filmov na temo poklicanosti.
Vir: Katoliška Cerkev

100 ur molitve za nove duhovne poklice
2025-05-05 12:00 - 2025-05-09 15:00
Uvod v praznovanje molitvenega tedna za nove duhovne poklice: »Bog nas gleda v nežnem potrpljenju, zarja vstaja, nov se dan rodil bo,« pravi druga kitica svetoletne himne. Kar predstavljajmo si nežno Božje potrpljenje, ki spremlja duhovne poklice v današnjem času, pa njihove starše, župnijske skupine, duhovniške zglede, javno mnenje … Vse to prinašamo pred Boga, ko prosimo za rodovitno zemljo, iz katere se dviga zarja duhovnega poklica. Nekdo bo pred Jezusom »štihal«, drugi sadil, tretji zalival, četrti gnojil, Bog pa bo v svoji potrpežljivosti dajal sad. (prim. 1 Kor 3,7) Pravšen in poseben sad, kot so vsi Božji izvoljenci posebni. Letošnji teden molitve bo zaznamovan s svetoletnim geslom, knjižico in drugimi 100 urami molitve za nove duhovne poklice. Vabim vas, da se odzovete in prinesete pred Boga vso trdoto in cenenost današnje zemlje, pa tudi upehanost in ohlajenost delavcev. Naj zarja novega dne zažari, ker smo romarji upanja. Hvala za sodelovanje in gorečnost!
Ponedeljek, 5. maja
12.00 Planina pri Rakeku, Rovte
13.00 Podbrezje
14.00 Podlipa
15.00 Polhov Gradec
16.00 Poljane nad Škofjo Loko
17.00 Begunje na Gorenjskem, Preddvor
18.00 Begunje pri Cerknici, Predoslje
19.00 Besnica, Preserje
20.00 Bevke, Preska
21.00 Blagovica, Radeče
22.00 Bled, Radomlje
23.00 Frančiškanke Brezmadežnega spočetja (FBS)
Torek, 6. maja
0.00 Usmiljenke (HKL)
1.00 Bloke, Radovljica
2.00 Bohinjska Bela, Zasip, Rakek
3.00 Bohinjska Bistrica, Rakitna
4.00 Bolniška župnija, Reteče
5.00 Borovnica, Ribnica
6.00 Brdo, Krašnja, Češnjice
7.00 Brezje – bazilika, Mošnje
8.00 Breznica, Selca
9.00 Brezovica, Smlednik
10.00 Cerklje na Gorenjskem, Sodražica
11.00 Cerknica, Sora
12.00 Dob, Sorica, Davča
13.00 Dobrepolje – Videm, Sostro
14.00 Dobrova, Srednja vas v Bohinju
15.00 Dol pri Ljubljani, Stara Loka
16.00 Dolenja vas, Stari trg pri Ložu
17.00 Dolnji Logatec, Stična, cistercijani
18.00 Domžale, Stranje
19.00 Dovje, Struge
20.00 Gorje, Sv. Duh pri Škofji Loki
21.00 Gornji Logatec, Sv. Gregor
22.00 Grahovo, Sv. Helena – Dolsko
23.00 Hčere Marije pomočnice (FMA)
Sreda, 7. maja
0.00 Frančiškanke Marijine misijonarke (FMM)
1.00 Grosuplje, Sv. Jakob ob Savi
2.00 Homec, Svibno
3.00 Horjul, Šenčur
4.00 Ig, Šentjošt nad Horjulom
5.00 Ihan, Šentvid pri Stični
6.00 Ivančna Gorica, Škocjan pri Turjaku
7.00 Izlake, Škofja Loka
8.00 Jarše, Škofljica
9.00 Javorje nad Škofjo Loko, Šmarca – Duplica
10.00 Jesenice, Šmarje – Sap
11.00 Kamnik, Šmartno pod Šmarno goro
12.00 Kisovec, Šmartno pri Litiji
13.00 Kokrica, Šmartno v Tuhinju
14.00 Komenda, Št. Jurij pri Grosupljem
15.00 Kopanj, Štanga
16.00 Koprivnik v Bohinju, Tomišelj
17.00 Koroška Bela, Trata – Gorenja vas
18.00 Kovor, Trstenik
19.00 Kranj, Trzin
20.00 Kranj – Drulovka/Breg, Tržič
21.00 Kranjska Gora, Rateče, Tržič – Bistrica
22.00 Kresnice, Vače
23.00 Karmeličanke (OCD), gimnazija Želimlje
Četrtek, 8. maja
0.00 Klarise (OSC)
1.00 Križe, Velesovo
2.00 Lesce, Velike Lašče
3.00 Litija, Vir
4.00 Ljubljana – Bežigrad, Višnja Gora
5.00 Ljubljana – Črnuče, Vodice
6.00 Ljubljana – Dravlje, jezuiti (DJ)
7.00 Ljubljana – Ježica, Vrhpolje
8.00 Ljubljana – Kašelj/Zalog, Zagorje pri Savi
9.00 Ljubljana – Kodeljevo, Zgornji Tuhinj
10.00 Ljubljana – Koseze, šolske sestre de Notre Dame (ND)
11.00 Ljubljana – Marijino oznanjenje, Železniki
12.00 Ljubljana – Moste, Želimlje
13.00 Ljubljana – Podutik, Žiri
14.00 Ljubljana – Polje, Vrhnika
15.00 Ljubljana – Rakovnik, salezijanci (SDB)
16.00 Ljubljana – Rudnik, Žalna
17.00 Ljubljana – Stožice, šolske sestre sv. Frančiška Kristusa Kralja (ŠSFKK)
18.00 Ljubljana – Sv. Jakob, uršulinke (OSU)
19.00 Stolna župnija, kapitelj
20.00 Ljubljana – Sv. Peter, lazaristi (CM)
21.00 Ljubljana – Šentvid, škofija
22.00 Ljubljana – Šiška, semenišče
23.00 Marijine sestre (MS), Zavod sv. Stanislava
Petek, 9. maja
0.00 Misijonarke ljubezni (MC), sestre sv. Križa (SSK)
1.00 Ljubljana – Štepanja vas, kapucini (OFMCap)
2.00 Ljubljana – Trnovo
3.00 Ljubljana – Vič, frančiškani (OFM)
4.00 Ljubno, Škofja Loka – Suha
5.00 Lom
6.00 Loški Potok
7.00 Lučine
8.00 Mavčiče
9.00 Mekinje
10.00 Mengeš
11.00 Moravče, Peče
12.00 Naklo
13.00 Nevlje
14.00 Notranje Gorice
15.00 Pirniče
Jure Ferlež,
voditelj Komisije za poklicanost in
nove duhovne poklice

Obletnica izhajanja katoliškega tednika Družina
2025-05-07
Slovenski katoliški tednik Družina od maja 1952 izhaja kot verski list tedanje apostolske administrature za Goriško. Njen ustanovitelj in izdajatelj je bil apostolski administrator msgr. dr. Mihael Toroš.
Družina naj bo!
Idejni vodja je bil apostolski administrator za Goriško dr. Mihael Toroš, ki je od takratnih oblasti dobil dovoljenje za izdajanje novega verskega lista. Ime Družina si je zamislil njen prvi glavni urednik dr. Jože Premrov. »V mislih sem imel slovenski narod, ki naj bo ena sama Družina. Ko sem razloge povedal Torošu, me je od veselja objel in dejal ‘Družina naj bo!’« je o nastanku imena ob 50-letnici izhajanja povedal Premrov.
Iz primorskega verskega lista se je Družina razširila v vseslovenski verski časopis
Kljub dovoljenju oblasti se je Družina spopadala s številnimi podtikanji, kar je pri njenih ustvarjalcih vzbujalo slutnjo, da bi časopis lahko celo prepovedali. Zato je njeno preživetje vse do sedanjosti res pomemben dosežek. Uredniki in sodelavci niso obupali, iskali so nove poti, krog naročnikov se je širil in prerasel Primorsko, za katero je bil časopis prvotno namenjen. Leta 1965 je tako dosegla že vse slovenske škofije in zamejstvo, zdaj jo prejmejo tudi rojaki po svetu.
Leta 1973 je Družina iz štirinajstdnevnika (v letih med 1956 in 1961 je zaradi političnega pritiska izhajala le enkrat mesečno) postala tednik, kar je še zdaj. Od leta 1998 redno izhaja v barvah. Letno izide 52 številk, ob posebnih priložnostih pa tudi izredna številka. Ob obisku sv. papeža Janeza Pavla II. leta 1996 je tri dni izhajala vsak dan.
Družino bogatijo priloge, spletna stran, družbena omrežja, knjige in revije
Družini so se pridružile tudi priloge. Zdaj redno izhajata dve: mesečno izide Slovenski čas, vsak teden pa Naša družina. V koraku s časom je Družina dobila tudi spletno stran, na kateri lahko vsak dan spremljate novice iz Cerkve doma in po svetu, obveščamo vas o dogodkih v galeriji Družina in novostih založbe Družina, ki poleg časopisa izdaja tudi revije in knjige za različne okuse in starosti. Spremljate nas lahko tudi na facebooku, twitterju in instagramu.
Učimo se iz zgodovine, zazrti smo v prihodnost
Podrobneje o zgodovini Družine lahko preberete tule, iz nje se sicer učimo, še posebej pa smo osredotočeni na prihodnost.
Hvala tudi vsem, ki nas berete. Pri Družini se bomo še naprej trudili, da bomo pripravljali verodostojne novice, vsebine iz življenja Cerkve doma in po svetu, obveščali vas bomo z dogajanji v naši družbi. Z vašo podporo še naprej ostajamo največja SLOVENSKA DRUŽINA.

Zgodovina tednika Družina
Besedilo je pripravil msgr. mag. Franci Petrič.
V letu 1952 je bil pritisk komunistične oblasti na Cerkev najhujši in tudi uredništvo se je ukvarjalo s težkimi administrativnimi in gmotnimi ovirami (npr. t. i. »pomanjkanje« papirja). Prva naklada je bila v 15.000 izvodih, z vsako naslednjo številko pa je naraščala. Družina je takrat izhajala kot štirinajstdnevnik. Administrativno omejevanje naklade je trajalo do leta 1962, ko je Družina dosegla 56.000 izvodov. V letih med 1956 in 1961 je zaradi političnega pritiska izhajala le kot mesečnik. Od leta 1962 pa spet kot štirinajstdnevnik.
Dne 20. maja 1965 je apostolski administrator za slovensko Primorje (pozneje koprsko škofijo) škof msgr. dr. Janez Jenko Družino zaupal vsem trem slovenskim ordinarijem, ki je takrat tudi formalno postala glasilo vseh slovenskih škofij. To je bil čas ureditev diplomatskih odnosov med SFRJ in Svetim sedežem, zato je postal pritisk komunistične oblasti ohlapnejši, naklada pa je zaradi vse bolj pestre in obširne vsebine strmo rasla (leta 1966 Družina prvič izide v 100.000 izvodih). Vsebina, ki je bila dotlej pretežno omejena na nabožne članke, pridige in kvečjemu domoljubne spise, je svojim bralcem začela širiti obzorje s poročili o dogodkih v Cerkvi doma in po svetu. To je doba pomladne rasti in bujnega razcveta, ki se kaže v rekordnih nakladah. V letu 1971 je štela 130.000, za božič 1971 pa celo rekordnih 147.000 izvodov. Januarja 1973 je začela Družina izhajati kot tednik.
Konec sedemdesetih in na začetku osemdesetih let je Družina s svojim pisanjem vztrajno odpirala pereča vprašanja in v javnosti širila kritično misel. Posebej se je angažirala v prizadevanjih za pravice katoličanov in verujočih v socialistični družbi: vprašanja uradne ateistične vzgoje v šolah, praznovanje božiča kot dela prostega dne, pravice vernih v javnih zavodih (duhovna oskrba v zaporih, bolnišnicah, domovih za ostarele), demokratizacija družbe idr. Ob uvedbi demokracije leta 1990 je Družina podpirala osamosvajanje slovenske države.
Družina sedemdesetih in osemdesetih let je, kot je dejal dr. Drago Klemenčič, »kazalec svoboščin pri nas«. Tudi policijska zaslišanja, preiskave prostorov uredništva in sodno preganjanje takratnim urednikom ni vzelo poguma, da ne bi ostali kritični spremljevalci družbenih dogajanj. Zaradi zavzemanja za pravice vernih v družbi je bila Družina 26. januarja 1975 zaplenjena. S hvaležnostjo se spominjajo prvega urednika dr. Jožeta Premrova, pa tudi na ostalih nekdanjih urednikov: dr. Ivan Merlaka, dr. Draga Klemenčiča, dr. Janeza Grila in pokojnega Frančka Križnika.
Družina se je v preko 60. letih obstoja iz verskega tednika z omejenim številom strani razvila v kakovosten tednik, ki redno izhaja. Tudi tehnično je dosegla napredek, saj že od leta 1998 redno izhaja v barvah. Nekoč je pri Družini delalo majhno število ljudi (urednik, lektor in računovodja), danes pa ima v uredništvu zaposlenih več novinarjev in tehnično osebje. Letno izide 52 številk, ob posebnih priložnostih pa tudi izredna številka. Vsaka številka ima nad trideset rednih sodelavcev in več desetin občasnih piscev, ki poročajo o življenju posameznih župnij in skupnosti.
Družina je vsebinsko zasnovana kot katoliški tednik, ki redno poroča o življenju Cerkve doma in v svetu ter se hkrati ukvarja z vsemi vprašanji, ki zadevajo sodobnega človeka. Z demokracijo se je prostor svobode razširil, zato kot katoliški časopis obravnavamo vsa vprašanja, ki zanimajo današnjega Slovenca – od kulture in politike, do umetnosti, prostega časa ter tudi športa. Posebno pozornost namenjamo evangelizaciji mladih.
Slovenskemu človeku hočemo oznanjati besedo odrešenja. Naše poslanstvo je povezovati krajevno občestvo Cerkve na Slovenskem z vesoljno Cerkvijo, širiti obzorja, odgovarjati na duhovne, verske, kulturne, narodnostne pa tudi politične potrebe vernega človeka. Z vstopom v jubilejno leto smo 18. maja 2011 dali tedniku novo zunanjo podobo. Vsebinsko je danes Družina obogatena še z različnimi prilogami, kot so: Naša družina (namenjena družini in vzgoji), Kažipot(medijska priloga), Slovenski čas (priloga za družbo in kulturo), Berem bereš(knjige in založniška dejavnost) ter Vodnik po duhovnih vajah.
Ob 60. jubileju je izšla tudi posebna priloga, kjer je predstavljen časopis, njegovi novinarji, sodelavci, dopisniki in bralci. Družina prinaša slovenskemu človeku oznanilo Sveta vera bodi vam luč, materni jezik pa ključ ter želi ostati svetilnik vere in ljubezni do Cerkve in slovenskega naroda.
Vir: Katoliška Cerkev

Obletnica posvetitve ljubljanske stolnice, praznik
2025-05-08
Ljubljanska stolnica je bila posvečena 8. maja, njen zavetnik pa je sv. Nikolaj, ki je poznan tudi kot sv. Miklavž. Stolnica ali katedrala nosi svoji ime po sedežu oz. katedri: v njej ima svoj sedež ljubljanski nadškof, trenutno msgr. Stanislav Zore. To je praznik za celotno škofijo, saj je to “Mati vseh Cerkva” v naši nadškofiji. Letos sicer ne bomo ubeležili zunanje slovesnosti oz. bo le-ta potekala pod strogimi pogoji. Lahko pa na ta dan okrepimo molitev za našega nadškofa Stanislava, za pomožna škofa Antona in Franca, za našo nadškofijo.

Koncert sakralne glasbe in slovenskih ljudskih pesmi
2025-05-08 19:30 - 21:30
Vabljeni na koncert sakralne glasbe in slovenskih ljudskih pesmi, ki ga bodo pripravili mladi pevci Zbora Glasbene šole Ljubljana Vič–Rudnik pod mentorstvom Barbare Nagode, Katje Konvalinka in Valerije Šoster, ob klavirski spremljavi Maje Tajnšek in pod vodstvom zborovodkinje mag. Jelene Susnick. Koncert bo v četrtek, 8. maja 2025, ob 19.30 v cerkvi sv. Jakoba v Ljubljani. Mladi umetniki, nagrajenci domačih in mednarodnih tekmovanj, vas bodo popeljali v svet izbranih sakralnih napevov in slovenskih ljudskih pesmi.
Vir: Katoliška Cerkev

Javni rožni venec
2025-05-09 06:30 - 17:00
Katoliška mladina vsak drugi petek organizira javno molitev rožnega venca na Kongresnem trgu, pred stebrom Svete Trojice. Molili bomo za domovino, vero slovenske mladine, za Cerkev in prave odločitve.
ZA KOGA: odprto za vse, posebej za mlade može in fante
KDAJ: 9. maj 2025 ob 6.30 zjutraj
KRAJ: Kongresni trg

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2025-05-09 18:30 - 20:00
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Tudi v letu 2025 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
Termini: 9. maj, 13. junij, 11. julij, 8. avgust, 12. september, 10. oktober
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Termini: 14. november, 12. december
Ob 17.30 – molitev rožnega venca
Ob 18.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Vir: Marija.si

Večer Plus+
2025-05-13 20:00 - 22:00, 2025-06-03 20:00 - 22:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in Svetnikova skupnost slavilcev – Sveti.
KDAJ:

11. februar 2024 ob 19.00
11. marec 2025 ob 19.00
8. april 2025 ob 20.00
13. maj 2025 ob 20.00
3. junij 2025 ob 20.00

KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti
Vir: Katoliška mladina

Obletnica obiska papeža Janeza Pavla II. v Sloveniji
2025-05-17
V Sloveniji se 17. maja spominjamo obiska papeža Janeza Pavla II. naše države.
Od petka, 17. maja, do nedelje, 19. maja 1996, je papež Janez Pavel II. prvič obiskal Slovenijo. Po prihodu in sprejemu na brniškem letališču je sveti oče priromal k Mariji Pomagaj na Brezje kmalu po 17. uri. Sveti oče je pred milostno podobo Marije Pomagaj molil ter ji nato podaril rožni venec.
Papež Janez Pavel II. je Slovenijo prvič obiskal 17. maja 1996, drugič pa 19. septembra 1999. V okviru prvega obiska, ki je potekal pod geslom Oče, potrdi nas v veri, je obiskal tri tedanje (nad)škofije: Koper, Ljubljano in Maribor.
Srečal se je z vodilnimi predstavniki političnega in verskega življenja, redovnimi predstojnicami in predstojniki, verniki in številnimi mladimi iz domovine, zamejstva in tujine.
Papež je leta 1996 pri nas praznoval svoj 76. rojstni dan in se je ob tej priložnosti spomnil tudi pomembnih obletnic slovenskega naroda v povezavi s krščanstvom na Slovenskem: obeležitev 1250-letnice krščanstva na Slovenskem, 1200 let od oglejsko-čedadske sinode, ki je začrtala misijonsko in pastoralno delo med Slovenci južno od Drave ter 1111 let od smrti slovanskega apostola sv. Metoda.
Slovenci smo tedaj obhajali tudi 1000-letnico Brižinskih spomenikov, najstarejšega slovenskega verskega in kulturnega dokumenta, ki je prvo katehetsko-liturgično besedilo v slovenskem jeziku (delno povzeto po spletni strani Radia Ognjišče).
Več o papežu Janezu Pavlu II.
Vir: Katoliška Cerkev

Festival Ritem srca 2025
2025-05-21 17:30 - 22:00
V sredo, 21. maja v Šentvidu v Ljubljani od 17.30 naprej bo festival ritmične duhovne glasbe Ritem srca 2025.
Predvideno je, da se bo koncert odvijal na forumu Zavoda sv. Stanislava, med stavbama Škofijske klasične gimnazije in Osnovne šole Alojzija Šuštarja v Šentvidu (v primeru dežja bo festival v telovadnici OŠ Alojzija Šuštarja).
Na letošnjem festivalu se bo predstavilo deset novih pesmi, ki jih bodo zapeli: Utrip kraljestva, I AM!, Nova Mana, Jakob Čuk, Tiana, Matej Šoklič, Antonio Tkalec, Primož Križaj, Neža Bizalj.
Vsa glasba bo izvedena v živo ob spremljavi festivalskega benda.
Vrata na prizorišče se odprejo ob 17.30. Takrat bosta zaživela pestra ponudba festivalskih stojnic ter dogajanje na malem odru. Glavno festivalsko dogajanje se bo začelo ob 19.30 na glavnem odru, s predskupino Rapha worship, ob 20. uri pa se začne glavni, koncertni del festivala.
Slastno piko na “i” bo festivalski izkušnji in vzdušju tudi letos dodala ponudba hrane in pijače.
Vstopnice so na voljo v predprodaji (10 €) preko spleta (https://trgovina.katoliskamladina.si/izdelek/vstopnica-ritem-srca-ro-25-001050) ter na dan dogodka na prizorišču (12 €).
Otroci do vključno 10. leta starosti imajo prost vstop. Za večjo skupino (15+) dobite še dodaten popust – 20 %.
Vir: Katoliška Cerkev

'Marija prečista, vseh milosti vir'
2025-05-22 19:00 - 21:00
Ob prazniku Marije Pomagaj vsako leto pripravljamo prireditev, koncert z naslovom ‘Marija Prečista, vseh milosti vir’. Letos bo prireditev v četrtek, 22. maja 2025, ob 19. uri.
Pesem in beseda se bosta združili v zahvalo Mariji Pomagaj za uslišane priprošnje, za številne molitve, ki jih pred Njo polagajo romarji.
Letos bo prireditev na trgu pred baziliko Marije Pomagaj v četrtek, 22. maja 2025, ob 19. uri.
Nastopajoči: Družinski zbor iz Izole, Otroško-mladinski pevski zbor Spominčice,
p. Vid Lisjak in p. Toni Brinjovc, ansambel Šmarnogorski kvintet z gostom presenečenja, Boris Kopitar, Tanja Žagar, Monika Avsenik ter Anže Langus in Tine Lustek, Marko Vozelj, Modrijani ter posebna gostja, Dorothy Bezzina z Malte.
V svetem letu 2025, jubileju upanja, bomo molitve in spodbudo namenili otrokom z rakom. V sodelovanju z Inštitutom Zlata pentljica bomo zbirali sredstva za izobraževanje otrok z rakom

Mednarodna konferenca ob 10. obletnici okrožnice Laudato si'
2025-05-23 - 2025-05-24
24. maja 2025 bo minilo 10 let od objave okrožnice Laudato si’, ki predstavlja prelomni dokument Katoliške Cerkve na področju človekovega odnosa do naravnega okolja.
Papež Frančišek je pri pripravi okrožnice sodeloval s strokovnjaki z različnih znanstvenih področij in upošteval stališča številnih škofovskih konferenc iz vsega sveta in tudi drugih verskih skupnosti. Želel je doseči čim širše soglasje glede skrbi za naš skupni dom. Oblikoval je model celostne ekologije ter spodbudil njeno uresničevanje na področju osebnega življenjskega sloga in duhovnosti, na področju družbenega življenja, politike, vzgoje in izobraževanja in tudi na področju pastoralnega delovanja znotraj naših cerkvenih skupnosti. Zavzel se je za ekološko spreobrnjenje posameznikov in skupnosti. Po 10 letih je priložnost, da preverimo, kakšne sadove je sporočilo okrožnice Laudato si’ obrodilo med kristjani v Sloveniji in sosednjih državah. V kakšni meri se je v naši Cerkvi okrepila zavest o okoljski odgovornosti in kakšne konkretne pobude so se oblikovale v zadnjem desetletju? Kakšen vpliv je imela okrožnica na širšo družbo? Obletnica je hkrati tudi spodbuda, da se ozremo v prihodnost, in razmislimo, kaj je še nedokončanega in kje so priložnosti za nove iniciative.

Vabimo vas, da se udeležite konference z naslovom »10 let Laudato si’: refleksija in perspektive«. Konferenco organizira Inštitut za bioetiko na Teološki fakulteti Univerze v Ljubljani, in bo potekala v prostorih Teološke fakultete v Ljubljani v petek, 23. maja 2025, in soboto, 24. maja 2025. Sodelovanje na konferenci so že potrdili predavatelji iz tujine (Poljska, Hrvaška, Avstrija, Italija) in strokovnjaki z različnih znanstvenih področjih. Vabimo vas, da sodelujete s svojim prispevkom oz. s svojo refleksijo na temo okoljske odgovornosti. Za enkrat so predvideni naslednji tematski sklopi: mednarodne perspektive, Laudato si’ v interdisciplinarnem dialogu, okoljska vprašanja v izobraževanju, Laudato si’ v družbenem življenju, Laudato si’ v življenju Cerkve, Laudato si’ in duhovnost, prihodnost okoljske teologije.
Rok za prijavo vašega prispevka je 31. marec 2025. Prosimo, da nam posredujete naslov vašega predavanja in kratek povzetek (200 besed) na naslov roman.globokar@teof.uni-lj.si. Na konferenci boste imeli na voljo 20 min za predstavitev vaše teme.
Po konferenci bo možnost za objavo vašega prispevka v znanstveni monografiji, ki bo izšla v digitalni obliki v zbirki Znanstvena knjižnica Teološke fakultete v Ljubljani. Prispevki bodo šli skozi recenzijski postopek. Rok za oddajo končnih besedil je 30. junij 2025. Prispevke pošljite na: marko.weilguny@teof.uni-lj.si.
Za dodatne informacije se lahko obrnete na: roman.globokar@teof.uni-lj.si.
Več na: Teološka fakulteta
Vir: Katoliška Cerkev

Srečanje mladih odraslih - Žejni Besede
2025-05-23 19:00 - 21:00
Smo mladi odrasli v Cerkvi z željo po medsebojnem povezovanju in skupni rasti v veri za poglobitev odnosa z Bogom in z drugimi.
Na srečanjih bomo skupaj molili in slavili Boga ter skupaj z gosti in predavatelji odpirali aktualne teme s katerimi se soočajo mladi odrasli v današnjem svetu. Omogočiti želimo mladim odraslim prostor za nadaljnjo rast v Besedi in skozi odnose usmerjati njihovo pot k Bogu.
KDAJ: 23. 5. 2025, ob 19.00
GOST: Matevž Mehle
KJE: Jurčičev trg 2, Ljubljana
ZA KOGA: mladi odrasli
Za vse dodatne informacije, nas kontaktirajte na:
zejnibesede@katoliskamladina.si
Biti eno v Kristusu. On je Beseda, ki odžeja.
“Tako smo tudi mi, čeprav nas je več, eno telo v Kristusu, posamezni pa smo si deli med seboj. Imamo različne milostne darove, pač po milosti, ki nam je bila dana.” (Rim 12, 5-6)
S srečanji želimo krepiti naše talente, da bi preko svojega delovanja v svetu posredovali Kristusovo ljubezen pri svojem delu in v vsakdanjem življenju.
Pridi in deli svoj dar z nami, da postanemo ena Beseda.
Željni besede podcast
Več na: Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Marija, Pomočnica kristjanov, slovesni praznik
2025-05-24
V Katoliški Cerkvi 24. maja obhajamo praznik Marije Pomočnice kristjanov oz. Marije Pomagaj. V Sloveniji je slovesni praznik, saj je Marija Pomočnica kristjanov glavna zavetnica države.
K nastanku praznika sta pripomogla dva zgodovinska dogodka. V času papeža Pija V. (1566–1572) so dežele okrog sredozemskega morja ogrožali Turki. Zbral je 222 ladij in 40.000 vojakov, ki so se kleče izročili Marijinemu varstvu. Vnela se je huda bitka, v kateri so osvobodili 15.000 krščanskih sužnjev. Na tej osnovi je papež Pij V. Božji materi Mariji dal naziv Pomočnica kristjanov, ki je od tedaj tudi sestavni del litanij Matere Božje.
Na praznik Marije Pomočnice kristjanov oz. Marije Pomagaj se spominjamo vrnitve papeža Pija VII. (1800–1823) iz Napoleonovega ujetništva v Rim. Cesar Napoleon je v okviru vojaških pohodov zasedel tudi Rim in 17. maja 1809 razglasil ukinitev papeške države. Hkrati je ukazal, naj papeža ujamejo in odpeljejo v Francijo, kjer je trpel lakoto in pomanjkanje. Papež Pij VII. je bil brez strežaja, spovednika, vzeli pa so mu tudi brevir, knjige in pisala.
Leta 1814 se je zgodil preobrat. Napoleon je bil premagan in odstavljen in leta 1815 poslan v izgnanstvo. Odstop je podpisal v Fontainebleauju pri Parizu, kamor je dal zapreti tudi papeža Pija VII. Papež se je 24. maja 1815 vrnil v Rim in odločil, da se ta dan praznuje praznik Marije Pomočnice kristjanov. Leta 1815 se je rodil sv. Janez Bosko (1815–1888), ustanovitelj salezijancev, ki je svoje delo z mladino izročil v Marijino varstvo.
Praznik Marije Pomočnice kristjanov slovesno praznujejo v številnih škofijah po svetu. V ljubljanski nadškofiji ga posebej praznujejo na Brezjah, ki so najbolj priljubljena in znana slovensko božja pot ter v župniji Marije Pomočnice na Rakovniku.
Po naročilu mošenjskega župnika Urbana Ažbeta so leta 1800 na Brezjah postavili novo stransko kapelico v čast Mariji Pomagaj. V njej je bila slika Leopolda Layerja, posnetek znamenite Cranachove Marije Pomočnice. Leopold Layer je leta 1814 iz zaobljube, ker je bil po Marijini priprošnji rešen iz ječe, poslikal celotno kapelico. Marijina podoba je postala vir milosti in navdiha, saj so pred njo molili številni verniki, ki so prihajali od blizu in daleč. Pozornost so vzbudila različna uslišanja. Ljubljanski škof Jakob Missia (1897–1899) je 9. oktobra 1889 blagoslovil temeljni kamen za novo Marijino cerkev, 7. oktobra 1900 pa jo je tudi posvetil.
Vir: Katoliška Cerkev

Gospodov vnebohod, slovesni praznik
2025-05-29
V Katoliški Cerkvi v četrtek, 29. maja 2024, obhajamo slovesni praznik Gospodovega vnebohoda, ko je od mrtvih vstali Kristus dopolnil zemeljsko delovanje in odšel v nebo.
Gospodov vnebohod je poleg velike noči in binkošti eden izmed najpomembnejših krščanskih praznikov, ki so ga zanesljivo obhajali že ob koncu 4. stoletja.
Praznik obhajamo štirideset dni po veliki noči, saj se je Jezus po svetopisemskem izročilu po vstajenju štirideset dni prikazoval učencem in izbranim pričam, preden je odšel v nebo (prim. Mr 16,19–20; Lk 24,50–53 in Apd 1,9–11).[1]
Praznik želi poudariti pomen Kristusove bližine z Bogom Očetom in Svetim Duhom. Jezus, ki je z dušo in telesom odšel v nebesa, ostaja med nami prisoten na več načinov. Kot je zapisano v Konstituciji o svetem bogoslužju drugega vatikanskega cerkvenega zbora (1962–1965), je Kristus navzoč tedaj, ko skupnost verujočih (Cerkev) moli ali poje, v Božji besedi, zapisani v Svetem pismu, v duhovnikovi osebi, ko deluje v Jezusovem imenu, v zakramentih ter na posebej očiten in izrazit način v zakramentu evharistije, ki predstavlja trajno Kristusovo navzočnost.[2]
Pomen Kristusovega vstajenja in trajne navzočnosti med ljudmi je temelj, na katerem sloni nauk Cerkve in iz katerega izhaja tudi njeno verovanje. Cerkev po Kristusovem naročilu od zadnje večerje dalje (prim. Mt 26,26–30) ponavlja besede posvetitve kruha in vina v Kristusovo telo in kri.

[1] Vzdignil se je pred njihovimi očmi in oblak ga je zastrl njihovim pogledom. Ko so po njegovem odhodu strmeli v nebo, glej, sta stala pri njih dva moža v belih oblačilih, ki sta rekla: »Možje Galilejci, kaj stojite in gledate v nebo? Ta Jezus, ki je bil vzet od vas v nebo, bo prišel prav tako, kakor ste ga videli iti v nebo« (Apd 1,6–11).
[2] Prim. Konstitucija o svetem bogoslužju (B 7).
Vir: Katoliška Cerkev

Obiskanje Device Marije, praznik
2025-05-31
Marijino obiskanje tete Elizabete je najprej uvedel sv. Bonaventura kot poseben praznik članov frančiškanske družine, pozneje ga je sprejel tudi rimski bogoslužni koledar. Namesto 2. julija ga sedaj praznujemo vmes med Gospodovim oznanjenjem in rojstvom sv. Janeza Krstnika.
Vir: Hozana.si

Spominska slovesnost ob 80. obletnici množičnega poboja slovenskih domobrancev
2025-06-07 11:00 - 13:00
Dekanija Kočevje in v društvo Nova slovenska zaveza vabita k udeležbi na Spominski slovesnost ob 80. obletnici množičnega poboja slovenskih domobrancev (večina fantov med 14 in 24 letom).
Spominska slovestnost bo prvo soboto, 7. junija, ob ob 11. uri.
Letos bo potekala pod Macesnovo gorico, na kraju največje odkrite jame pomorov na območju Kočevskega Roga. Trenutno na tem mestu še potekajo urejevalna dela za spominsko obeležje pod okriljem Občine Kočevje.
Sveto mašo bo vodil škof Andrej Saje ob somaševanju škofov in duhovnikov na samem kraju množičnega grobišča, kjer je življenje izgubilo več kot 3450 naših rojakov.
Vir: Katoliška Cerkev

Binkošti
2025-06-08
S slovesnim praznikom binkošti, ki ga bomo letos praznovali v nedeljo, 8. junija, bomo v Katoliški Cerkvi sklenili velikonočni čas.
Praznik obhajamo 50 dni po veliki noči in je praznik prihoda Svetega Duha, ker je na ta dan po svetopisemskem sporočilu nad zbrane učence in Božjo mater Marijo prišel Sveti Duh (prim. Apd 2,1–11; Jn 20,19–23).[1]
Sveti Duh v življenju krščanske skupnosti
Iz svetopisemskega besedila izhaja pomen delovanja Svetega Duha v Cerkvi in življenju krščanske skupnosti, saj je on dejavno navzoč ob sprejemanju odločitev (prim. Apd 15,28), izbira oznanjevalce (prim. Apd 13,2) ter jih vodi (Apd 8,26–40). Začetki Cerkve so po Apostolskih delih v tesni povezanosti s prihodom Svetega Duha, zato v drugem Lukovem delu – Apostolskih delih – binkošti zavzemajo središčno mesto. Kakor je Jezus po krstu v Duhu začel svoje delovanje s programskim govorom v nazareški shodnici, ki ga je sklenil z opozorilom, da so vsi (ne samo Judje) poklicani k odrešenju; tako tudi Cerkev po svojem binkoštnem krstu (prim. Apd 2,1–4) začenja svoje poslanstvo s Petrovim govorom v Jeruzalemu (prim. Apd 2,14 in sl.), ki na koncu nakaže univerzalni vidik odrešenja (prim. Apd 2,39). Tako sta celotno evangeljsko poslanstvo Cerkve, kakor tudi poslanstvo Jezusa Kristusa prikazana kot delovanje pod vodstvom Svetega Duha.[2]
Apostolska dela pričujejo o delovanju Svetega Duha ne samo ob nastanku Cerkve, ampak tudi o njegovem stalnem spremljanju Cerkve na njeni poti napredovanja. Celotna knjiga je eno samo sklicevanje na Svetega Duha. Ta je dvakrat omenjen kot prvotni dejavnik odrešenja, njegovo delo je tudi obrat Cerkev k poganom. Po molitvi, veri in krstu Sveti Duh podarja moč za pričevanje ter vodi Cerkev pri njenem misijonskem poslanstvu in oznanjevanju evangelija.[3]
Sveti Duh in nova evangelizacija
Sveti Duh je začetnik in počelo vsake evangelizacije, je prvenstveni nosilec veselega oznanila v svet in prehiteva človeško oznanjevanje evangelija. Papež Pavel VI. (1963–1978) je izpostavil vlogo Svetega Duha kot glavnega dejavnika evangelizacije, zato mora Cerkev bolj premišljevati naravo, vlogo in način delovanja Svetega Duha v današnji družbi in evangelizaciji. Ko Cerkev danes čuti potrebo po novi evangelizaciji, pravzaprav čuti potrebo po bolj odločni poslušnosti in odprtosti za delovanje Svetega Duha.[4]
Nova evangelizacija, ki pomeni prehod od tradicionalne k osebni veri, pomeni tudi novo prisluškovanje Svetemu Duhu, ki tudi za danes pozna prave rešitve za nastale razmere. Evangelizacija je tudi »nova«, ker Sveti Duh neprestano ustvarja novost Božje besede in ljudi na novo duhovno prebuja. Sveti Duh je tisti, ki evangeliju odpira pot v srca ljudi in družbe (prim. Apd 16,9–10) ter konkretizira evangeljsko sporočilo v sodobni čas in okolje.[5]
Izraz binkošti in cerkveno leto
Beseda binkošti izhaja iz nemškega jezika (Pfingsten iz ‘der fünfzigste Tag’ (petdeseti dan)), pojem pa izhaja iz grške besede pentekoste’ (hemera), kar pomeni petdeseti (dan). Po binkoštih se v Katoliški Cerkvi nadaljuje liturgični čas med letom, ki traja do konca cerkvenega leta oziroma do začetka adventnega časa. Velikonočno svečo v cerkvah z oltarnega prostora odnesejo h krstnemu kamnu, duhovniki in drugi sodelavci pa pri bogoslužju nosijo liturgična oblačila v zeleni barvi.

[1] Apd 2,1–11: Ko je prišel binkoštni dan, so bili vsi zbrani na istem kraju. Nenadoma je nastal z neba šum, kot bi se bližal silovit vihar, in napolnil vso hišo, kjer so se zadrževali. Prikazali so se jim jeziki, podobni plamenom, ki so se razdelili, in nad vsakim je obstal po eden. Vsi so bili napolnjeni s Svetim Duhom in začeli so govoriti v tujih jezikih, kakor jim je Duh dajal izgovarjati. V Jeruzalemu so tedaj prebivali Judje, pobožni možje iz vseh narodov pod nebom. Ko se je razširil glas o tem, se je zbrala množica ljudi, ki so bili vsi iz sebe, ker jih je vsakdo slišal govoriti v svojem jeziku. Strmeli so, se čudili in govorili: Glejte, ali niso vsi ti, ki govorijo, Galilejci? Kako, da jih slišimo vsak v svojem materinem jeziku? Parti, Medijci in Elamci in tisti, ki prebivamo v Mezopotamiji, Judeji in Kapadokiji, v Pontu in Aziji, v Frigiji in Pamfiliji, v Egiptu in v libijskih krajih blizu Cirene, in mi iz Rima, ki se zdaj mudimo tukaj, Judje in spreobrnjenci, Kreni in Arabci – vsi jih slišimo, kako v naših jezikih oznanjajo velika Božja dela!
Jn 20,19–23: Pod noč tistega dne, prvega v tednu, ko so bila tam, kjer so se učenci zadrževali, vrata iz strahu pred Judi zaklenjena, je prišel Jezus, stopil mednje in jim rekel: »Mir vam bodi!« In ko je to rekel, jim je pokazal roke in stran. Učenci so se razveselili, ko so videli Gospoda. Tedaj jim je Jezus spet rekel: »Mir vam bodi! Kakor je Oče mene poslal, tudi jaz vas pošiljam.« In ko je to izrekel, je dihnil vanje in jim dejal: »Prejmite Svetega Duha! Katerim grehe odpustite, so jim odpuščeni; katerim jih zadržite, so jim zadržani.«
[2] Prim. C. Sorč, Sveti Duh, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina 2003, 524.
[3] Prim. C. Sorč, n. d., 525.
[4] Prim. C. Sorč, n. d., 587.
[5] Prim. C. Sorč, n. d., 587.
Vir: Katoliška Cerkev

Praznik Svete Trojice
2025-06-15
V Katoliški Cerkvi na nedeljo po binkoštnem prazniku praznujemo nedeljo Svete Trojice. To je letos 15. junija 2025.
Nauk o Sveti Trojici se je izoblikoval že na koncilu v Niceji (325 po Kr.) in je kot veroizpoved (credo) v bogoslužni rabi prisoten vse do današnjih dni. Vera v Sveto Trojico je sestavni del kristjanove vere v enega Boga v treh osebah. Na nedeljo Svete Trojice se pri bogoslužju zato posebej poglabljamo v skrivnost verske resnice o enem Bogu v treh osebah, ki so Oče, Sin in Sveti Duh (prim. Katekizem Katoliške Cerkve (KKC) 249–256).
Kristjani smo krščeni v imenu Očeta in Sina in Svetega Duha, s čimer postanemo tudi člani Cerkve. Skrivnosti enega Boga v treh osebah verujočim ni dano spoznavati samo z razumom, temveč tudi na osnovi milostnega daru vere ter Božjega razodetja Jezusa Kristusa. O identiteti Boga Očeta in Svetega Duha je spregovoril Jezus Kristus.[1] Čeprav tri Božje osebe ločimo med seboj, nobena od treh oseb nikdar ne deluje brez sodelovanja drugih dveh. Očetu pripisujemo, da je Stvarnik vesolja in človeka, Jezusu Kristusu dela odrešenja, Svetemu Duhu, ki izhaja iz Očeta in Sina, pa dela posvečenja.
Čeprav razlikujemo tri Božje osebe, jih ne smemo ločevati. Nauk o Sveti Trojici poudarja, da je delo stvarjenja skupno vsem trem osebam Trojice, saj so vse tri eno počelo stvarjenja. Hkrati pa je stvarjenje povezano z razodetjem in odrešenjem, ki je prišlo po Jezusu Kristusu, stvarstvu pa se posreduje po Svetem Duhu. Sveti Duh je kot tretja Božja oseba poslan od Očeta in Sina ter vodi Cerkev, ki je skupnost verujočih. Bistvo odnosov med tremi Božjimi osebami je brezpogojna ljubezen.
Ena od najbolj znanih upodobitev Svete Trojice je ikona ruskega ikonopisca Andreja Rubljova (1360–1430). Vsebinsko jo povezujemo s starozaveznim svetopisemskim odlomkom, ki opisuje Božji obisk pri Abrahamu in Sari ob Mamrejevih hrastih.[2]

[1] O skrivnostni dinamiki odnosov med Očetom in Sinom in Svetim Duhom je največ zapisov in razlag v Janezovem evangeliju.
[2] Prim. 1 Mz 18,1–15.
Vir: Katoliška Cerkev

Praznik sv. Rešnjega telesa in krvi
2025-06-19
Praznik sv. Rešnjega telesa in krvi bomo v Katoliški Cerkvi praznovali v četrtek, 19. junija 2025.
Na ta dan obhajamo Jezusovo navzočnost v zakramentu sv. Rešnjega telesa in krvi – evharistije, ki je središče krščanske vere in zakramentalnega življenja vernih. Na praznik so ponekod v navadi različne oblike procesij, s čimer verniki tudi navzven pokažejo svojo vero. Praznik je zapovedan, zato se katoličani ta dan udeležijo bogoslužja.

Praznik nima stalnega datuma, saj je določen glede na praznik velike noči in ga obhajamo v četrtek drugi teden po prazniku binkoštih.

Izraz evharistija prihaja iz grškega glagola eucharistein, ki pomeni zahvaljevati se. Evharistija je primarni zakrament predvsem zato, ker je pri drugih zakramentih prisotno deleženje pri neki Kristusovi kreposti, pri evharistiji pa je vsebovan Kristus sam, učlovečena Beseda, glavni avtor zakramentov. Sama v sebi je evharistija najprej zakrament Božje ljubezni do ljudi, kot jo označuje tridentinski koncil. Nato je zakrament edinosti Cerkve, saj se z evharistijo izrazi in hkrati uresničuje edinost Božjega ljudstva. Z drugim vatikanskim koncilom bi lahko sintetizirali, da je Kristus pri zadnji večerji zaupal svoji Cerkvi “spomin svoje smrti in svojega vstajenja: zakrament dobrotljivosti, znamenje edinosti, vez ljubezni, velikonočno gostijo, v kateri se prejema Kristus, duša napolnjuje z milostjo in nam daje poroštvo prihodnje slave” (B 47).
Vidiki zakramenta evharistije
Za zakrament evharistije so se v zgodovini Cerkve izoblikovali različni vidiki in različna imena. Jezus je pri zadnji večerji z učenci, pri kateri je kruh spremenil v svoje telo ter vino v svojo kri, postavil zakrament evharistije,[1] njegovo obhajanje pa je od začetkov krščanstva razpoznavno znamenje kristjanov. Postavitve zakramenta evharistije se spominjamo pri vsaki maši, posebej tedaj, ko duhovnik izreka posvetilne besede nad kruhom in vinom.[2] Kristjani verujemo, da kruh po prebistvenju (transsubstanciaciji) postane Jezusovo telo, vino pa Jezusova kri.
Posvečene hostije se hranijo v ciborijih, eno hostijo pa v običajno umetniško izdelani monštranci.[3] Namen hranjenja posvečenih hostij je dejstvo Jezusove trajne navzočnosti v zakramentalni obliki kot tudi možnost za češčenje. Duhovniki monštranco izpostavljajo v češčenje za posebne priložnosti, ob veliki noči in prazniku sv. Rešnjega telesa in krvi pa so v navadi tudi procesije, ki potekajo po cerkvah in/ali v bližnji okolici. Za praznik sv. Rešnjega telesa in krvi je marsikje v navadi postavljanje začasnih kapelic ali oltarjev, mimo katerih poteka sprevod. Duhovnika z monštranco poleg bogoslužnih sodelavcev spremljajo verniki in s tem izrazijo zunanjo versko pripadnost.
Zakrament evharistije skupaj s krstom in birmo sodi med zakramente uvajanja v krščanstvo. Otroci, ki so redno vključeni v proces kateheze, ki poteka v župnijah, v Cerkvi na Slovenskem k prvemu obhajilu pristopijo na koncu tretjega razreda. Evharistija pomeni tako polnost in vrh uvajanja v krščanstvo.

[1] Prim. Mt 26,26–30, Mr 14,22–26; Lk 22,14–23 in 1 Kor 11,23–25.
[2] Ko je šel prostovoljno v trpljenje, je vzel kruh, se zahvalil, ga razlomil, dal svojim učencem in rekel: »Vzemite in jejte od tega vsi, to je moje telo, ki se daje za vas.« Prav tako je po večerji vzel kelih, se spet zahvalil, ga dal svojim učencem in rekel: »Vzemite in pijte iz njega vsi, to je kelih moje krvi nove in večne zaveze, ki se za vas in za vse preliva v odpuščanje grehov. To delajte v moj spomin.«
[3] Monštranca je sveta posoda, umetniško izdelana, s podstavkom in stekleno odprtino, v katero se postavi sveta hostija v javno čaščenje.
Vir: Katoliška Cerkev

57. narodno romanje bolnikov, invalidov in ostarelih na Brezje
2025-06-21 09:00 - 12:00
57. slovensko narodno romanje bolnikov, invalidov in starejših na Brezje bo v soboto, 21. junija 2025. Somaševanje bo vodil koprski škof msgr. dr. Peter Štumpf.
Ob 9.00 se bo na trgu pred cerkvijo po ustaljenem programu začela priprava na mašo z molitvijo rožnega venca in petjem, ob 10.00 pa bo slovesna romarska maša.
Romanje je iz skromnih začetkov prešlo v nekakšen narodni dan bolnikov, ki ga v Cerkvi po svetu sicer obeležujejo na god lurške Matere Božje 11. februarja, v Sloveniji pa tretjo soboto v juniju.
Začetek romanj
Romanja invalidov in bolnikov je začel ustanovitelj revije Ognjišče Franc Bole, ki je obiskoval invalide, da bi jih predstavil v rubriki Naši preizkušani bratjev reviji Ognjišče. Rubrika obstaja v reviji še danes. Invalidi so povedali, da so osamljeni in da bi tudi oni radi poromali ter se srečali z drugimi preizkušanimi ljudmi. Takrat so nepokretni bolniki redko zapuščali dom. Tako je urednik prišel na idejo o posebnem romanju na Brezje. Prvo romanje je bilo 19. avgusta 1969 v cerkvi. Pozneje so ga zaradi velikega obiska preselili na trg pred cerkvijo (prvič leta 1972). V to romanje so bili že od začetka vključeni tudi številni prostovoljci, ki so pomagali pri pripravi in izvedbi romanja.
Vloga prostovoljcev
Tako se poleg invalidov, bolnikov in starejših, ki jim je v prvi vrsti namenjeno, romanja udeležujejo tudi njihovi domači in številni prostovoljci, ki pomagajo bolnim in ostarelim romarjem. Delijo jim okrepčilo, poskrbijo za morebitno zdravniško pomoč ali priskrbijo duhovnika za spoved in pogovor. Najbolj zvesti pomočniki so skavtska združenja (odrasli skavti), malteški vitezi, nekatere mladinske veroučne skupine in številni posamezniki. Duhovniki med mašo bolnikom na njihovo željo podelijo tudi zakrament bolniškega maziljenja, pred njo pa zakrament sprave.
Mašo bo neposredno prenašal Radio Ognjišče. Na tak način bodo z dogajanjem na Brezjah lahko duhovno povezani tudi tisti, ki bodo zaradi bolezni ali starosti ostali doma oz. v bolnišnicah.
Pastorala bolnikov, invalidov in ostarelih v Cerkvi na Slovenskem
Vsakoletno romanje na Brezje je le ena od oblik skrbi Cerkve na Slovenskem za bolnike, invalide in ostarele. Ta se kaže tudi z duhovnim oskrbovanjem bolnikov v bolnišnicah in drugih podobnih zavodih, z različnimi cerkvenimi organizacijami in združenji invalidov in bolnikov ter kakor koli prizadetih. Mnoge župnije in pastoralna območja za bolnike in ostarele pripravljajo posebna srečanja. Duhovniki obiskujejo bolnišnice in domove ostarelih ter varovancem nudijo duhovno oskrbo. V večini bolnišnic in domov za ostarele so za bogoslužje urejeni ali predvideni posebni prostori. Številne župnije, župnijske ali dekanijske karitas poskrbijo organiziran prevoz romarjev na narodno romanje na Brezje, kar je tudi poseben del skrbi za bolne, invalide in ostarele.
Vir: Katoliška Cerkev

Maša za domovino
2025-06-23 18:30 - 19:30
V ponedeljek, 23. junija, bo v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja ob 18.30 maša za domovino.

Slovesni praznik rojstva Janeza Krstnika
2025-06-24
V Katoliški Cerkvi 24. junija praznujemo slovesni praznik rojstva Janeza Krstnika.
V koledarju cerkvenega leta se slovesno spominjamo rojstva dveh oseb, ki sta najpomembnejši v zgodovini odrešenja: učlovečenega Božjega Sina Jezusa Kristusa (na božič, 25. decembra) in njegove deviške matere Marije (8. septembra). Edini svetnik, čigar rojstvo Cerkev proslavlja s posebnim praznikom, je Janez Krstnik, Jezusov predhodnik. Njegova vloga je posebej pomembna ob prehodu iz Stare v Novo zavezo, saj Janez Krstnik velja za angela glasnika pred Mesijo.
Evangelist Luka (prim. Lk 1,5–25) poroča, kako je Bog po angelu očetu Zahariju naznanil Janezovo rojstvo, podobno kot kasneje Mariji iz Nazareta učlovečenje Jezusa, Božjega Sina. V obeh primerih je Božji poslanec določil tudi ime otroka, s katerim je naznačeno njegovo rojstvo. Ime Janez se po hebrejsko glasi Johanan in pomeni Bog je milostljiv. Janezu pravimo Krstnik zato, ker je oznanjal krst spokornosti in je tiste, ki so se s pokoro hoteli pripraviti na Odrešenikov prihod, krščeval v reki Jordan; predvsem pa je dobil vzdevek Krstnik zato, ker je krstil Jezusa (prim. Mt 3,13–17; Mr 1,9–11 in Lk 3,21–22) ter ga pri tem razglasil za obljubljenega Mesija.

Besedilo je povzeto po knjigi Svetnik za vsak dan msgr. Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

Srce Jezusovo
2025-06-27
Osem dni po prazniku svetega Rešnjega telesa in Rešnje krvi obhaja Cerkev slovesni praznik Srca Jezusovega. Letos je to 27. junija.
Praznik skuša prodreti v globino in notranje jedro Kristusove skrivnosti, v jedro, iz katerega pritekajo vsa velika dela v naše odrešenje, posebno še Kristusova daritev na križu. In to je tista ljubezen, ki je bila od vekov skrita v brezdanjih globinah troedinega Boga, ki pa si je prevzela našo človeško naravo in nas v Kristusu začela ljubiti tudi s človeškim srcem ter dosegla svoj vrhunec v kalvarijski daritvi, ko so iz prebodene Kristusove strani začele teči reke žive vode, ki odslej nikdar več ne bodo usahnile.
Zgodovina češčenja Jezusovega Srca se začenja z apostolom Janezom, ki se je naslonil na Jezusove prsi (prim. Jn 13, 15; 21, 20) in apostola Pavla, ki je svoje vernike imel rad v Ljubezni Jezusa Kristusa (prim. Flp 1, 8). Češčenje Jezusovega Srca so širili srednjeveški mistiki, posebno sveti Bernard, sveti Bonavetura in sveti Bernardin; v tem času so nastale priljubljene pesmi, litanije in podobe Jezusovega Srca. V 14. stoletju je ta pobožnost nekoliko pojenjala. Spet pa se je poživila v 16. in 17. stoletju, za kar ima velike zasluge Janez Eudes, ki ga je papež Pij X. Imenoval začetnika, učitelja in apostola liturgičnega češčenja Srca Jezusovega, ker je leta 1670 napisal besedilo za molitveno bogoslužje (brevir) in za mašo v čast Srcu Jezusovemu.
Papež Leon XIII. je leta 1899 v okrožnici Annum sanctum (Sveto leto) orisal smisel češčenja Srca Jezusovega in vsebino praznika. V okrožnici je tudi napovedal, da bo za začetek 20. stoletja ves svet posvetil Srcu Jezusovemu. Odobril je tudi litanije Srca Jezusovega.
Ob stoletnici, odkar je bil praznik Srca Jezusovega razširjen na vso katoliško Cerkev, je Pij XII. leta 1956 izdal okrožnico Zajemali boste (Haurietis aquas), kjer je podal vsestransko in globoko teologijo Srca Jezusovega.
Pavel VI. je leta 1965 napisal okrožnico Nedoumljivo bogastvo Kristusovo. V njej je znova naglasil pomembnost Srca Jezusovega. V duhu drugega vatikanskega koncila je močno poudaril zvezo, ki jo ima to češčenje z evharistijo posebej z njenim daritvenim značajem, se pravi z mašo in obhajilom kot daritvenim obredom.
Češčenje Srca Jezusovega se nanaša na tisto, kar je pri Kristusu in sploh pri skrivnosti odrešenja najglobljega, kar zajema iz globin njegove Božje – človeške ljubezni. Častiti Srce Jezusovo torej pomeni častiti Jezusovo osebo s posebnega vidika njegove odrešenjske ljubezni Zato je jasno, da ta pobožnost nikakor ne nasprotuje drugim zdravim pobožnostim, ki jih Cerkev priporoča, temveč jih krepi, poglablja in prešinja.

Besedilo je povzeto s spletne strani stolne župnije Novo mesto.
Vir: Katoliška Cerkev

Žejni Besede
2025-06-27 19:00 - 21:00
Smo mladi odrasli v Cerkvi z željo po medsebojnem povezovanju in skupni rasti v veri za poglobitev odnosa z Bogom in z drugimi.
Na srečanjih bomo skupaj molili in slavili Boga ter skupaj z gosti in predavatelji odpirali aktualne teme s katerimi se soočajo mladi odrasli v današnjem svetu. Omogočiti želimo mladim odraslim prostor za nadaljnjo rast v Besedi in skozi odnose usmerjati njihovo pot k Bogu.
KDAJ: 27. junij 2025 ob 19.00
KJE: Jurčičev trg 2, Ljubljana
ZA KOGA: mladi odrasli
Vir: Katoliška mladina

Romanje na Brezje
2025-06-27 20:30 - 2025-06-28 08:00
Z nami poromaj po stopinjah svetih, kjer je mnogo ljudi molilo in doživelo bližino Boga.
Ob zaključku šolskega in študijskega leta Katoliška mladina organizira tradicionalno zahvalno romanje na Brezje.
Romanje na Brezje bo letos potekalo v noči z 27. na 28. junija 2025.
Romanje se bo začelo ob 20.30 izpred Zavoda sv. Stanislava v Šentvidu. Ob 2.00 se nam lahko priključite v Kranju (Župnijska cerkev sv. Modesta). Jutranja sveta maša na Brezjah bo ob 7.00.
Romanje lahko organizirate tudi iz svoje župnije.
S seboj imejte: športno obutev (primerno za asfalt), dovolj tekočine, malico, dodatna oblačila, palerino in/ali dežnik, telefon (za pesmarico), pripomočke za oskrbo žuljev, žepno ali naglavno svetilko.
Časovnica

20.30 Začetek romanja in blagoslov
2.00 Kranj Zlato Polje (nato iz Kranja nadaljujemo ob 2.45)
6.30 Brezje
7.00 Sveta maša

Pesmarica za sv. mašo
info@katoliskamladina.si
Vir: Katoliška Cerkev

Vseslovensko srečanje posvečenih Jezusovemu in Marijinemu Srcu
2025-06-28 09:00 - 12:00
Vsako leto ob prazniku Jezusovega Srca in godu Marijinega brezmadežnega Srca organiziramo vseslovensko srečanje častilcev Jezusovega in Marijinega Srca (JMS), in sicer vsako leto v drugi škofiji.
Letos bo to srečanje v soboto, 28. junija, v Stični. Ob 9.00 bo molitev rožnega venca s premišljevanji, ob 10.00 pa sv. maša, ki jo bo daroval nadškof msgr. Stanislav Zore. Pred sv. mašo bo možno obhajati zakrament sv. spovedi. Podrobnosti glede programa po sv. maši, ki bo vseboval pričevanja, litanije in obnovitev posvetitve Najsvetejšima Srcema, bodo objavljene naknadno.
Hvaležni smo, da je pred kratkim v slovenskem prevodu izšla okrožnica papeža Frančiška o človeški in Božji ljubezni Srca Jezusa Kristusa z naslovom Dilexit nos (Vzljubil nas je). Ta cerkveni dokument želi biti odgovor sodobni družbi, ki se je izgubila v brezsrčni kulturi.
Veseli smo, da je za kraj vseslovenskega srečanja JMS izbrana Stična, ki je pomembno slovensko duhovno središče. Stična je povezana z nastankom Združenja posvečenih Jezusovemu in Marijinemu Srcu. Tam namreč živi in deluje p. Anton Nadrah, ki si je zelo prizadeval za posvetitev tema dvema Najsvetejšima Srcema. V Stični so bila organizirana
nepozabna srečanja s Fatimsko Marijo Romarico in še vedno potekajo fatimske slovesnosti od 13. maja do 13. oktobra. Naj spomnim, da stiška bazilika spada med tiste svetoletne cerkve, v katerih je možno prejeti svetoletni odpustek pod običajnimi pogoji, zato naj bo to dodatna spodbuda k udeležbi na vseslovenskem srečanju posvečenih JMS in drugih slovesnostih v Stični.
Janez Mrak,
Odbor Združenja posvečenih Jezusovemu
in Marijinemu Srcu
