Srečanje članov misijonske molitvene zveze
2019-07-28 14:00 (Europe/Ljubljana)
Papež Frančišek je letošnji mesec oktober razglasil za izredni misijonski mesec z namenom, da se poživi misijonska zavest med vsemi ljudmi. K temu smo poklicani vsi po sv. krstu, zato se potrudimo, da bomo molili misijonski rožni venec in darovali svoj trenutek za potrebe misijonov. Vsako leto je na zadnjo julijsko nedeljo srečanje članov Misijonske molitvene zveze (MMZ). Molili bomo tudi za nove misijonske poklice in prosili Jezusa in Marijo za blagoslov.
Zato vas ponovno prisrčno vabim, da se udeležite srečanja članov MMZ v svojem škofijskem središču, ki ga pripravlja referent za misijone. Srečanja so oblikovana tako, da se najprej moli molitvena ura. Nato se slavi evharistična daritev. Sledi še agape, kot znamenje povezanosti vseh. Pri maši pa navadno spregovori eden od misijonarjev, ki predstavi delo na misijonu. Srečanja bo za Gorenjsko, Ljubljano in Dolenjsko v župniji Škocjan pri Novem mestu 28.7., ob 15. uri.
Držimo skupaj in radi pridimo na srečanja, povabimo pa tudi svoje vernike, saj bomo z molitveno uro, sv. mašo in druženjem najbolj uresničili svojo misijonsko poklicanost.
Jožef Lipovšek
voditelj MMZ

Romanje na Svete Višarje
2019-08-04 09:30
Rafaelova družba in Zveza slovenskih izseljenskih duhovnikov v Evropi vabita na 31. romanje treh Slovenij na Svete Višarje, ki bo v nedeljo 4. avgusta 2019. Tam se bodo srečale tri Slovenije: matična, zamejska in izseljenska.
Program
10.30 – predavanje pravnika, vrhovnega in nekdanjega ustavnega sodnika Jana Zobca, z naslovom Tri Slovenije, ena identiteta.
12.00 – slovesna sveta maša, ki jo bo skupaj z izseljenskimi in drugimi duhovniki daroval koprski škof dr. Jurij Bizjak.
13.00 – po maši bo na ploščadi za cerkvijo kulturni program. Tako mašo kot kulturni program bosta s petjem in glasbo sooblikovala zbor Slovenski cvet iz severne Nemčije in pa Kvartet klarinetov Godbe ljubljanskih veteranov.
Na vrh Svetih Višarij se lahko odpravite peš po romarski poti ali pa z gondolo.
Tisti, ki pa se želite udeležiti romanja treh Slovenij na Svete Višarje s programom enodnevnega romanja, se lahko obrnete na Agencijo Trud. Več informacij pišite na trud@trud.si ali pokličite na telefonsko številko 01 360 28 20.
Vir: Katoliška Cerkev

Skavtski tabor za voditelje
2019-08-04 - 2019-08-11
Združenje slovenskih katoliških skavtinj in skavtov organizira skavtski tabor za voditelje, imenovan Srečanje, ki bo potekal od 5. do 11. avgusta 2019.
Na srečanju pričakujejo okrog 600 voditeljev, ki si prizadevajo za čim boljše delo Združenja slovenskih katoliških skavtinj in skavtov in za Slovenijo, Cerkev ter stvarstvo. Ker bodo med drugim načrtovali njihove prihodnje usmeritve mladinske pastorale na župnijah in področju, kjer delujejo skavti, še prav posebej vabijo duhovnike, redovnike, redovnice in bogoslovce ter računajo na njihovo dejaveno načrtovanje.
Skavti si želijo, da bi bili njihovi duhovni asistenti ves čas prisotni z njimi na taboru, ali pa vsaj v ponedeljek in torek (5. in 6. avgusta), ko bodo voditelji stegov “plemenitili podobo stvarstva”. Voditelji bodo na skupnem tabornem prostoru snovali prihodnost svojih stegov v petek zvečer, 9. in v soboto, 10. avgusta. S tem ponujajo priložnost, da se življenje mladih skavtov še bolj poveže z župnijo. V soboto popoldne ob 16.00 bo “velika maša”.
Tabor se začne pred vrati skavtskega prostora posameznega stega v ponedeljek, 5. avgusta, ob 9.00. Skupni taborni prostor je še skrivnost, nahaja pa se v osrednji Sloveniji, 3 minute od avtoceste.
Rok za prijavo in plačilo tabornine je 19. julij 2019. Prijavnica je dosegljiva na naslednji spletni strani: https://docs.google.com/forms/d/1_3exfPVOnsN4krrAKOg4xvqOtXtOh4_gw7On-Le1WQk/edit.
Dodatne informacije lahko dobite na telefonski številki 01 433 21 30 ali e-pošti info@skavti.si.

Besedilo je posredoval Janez Kobal, generalni duhovni asistent.
Vir: Katoliška Cerkev

Jezusovo spremenjenje na gori
2019-08-05 - 2019-08-06
V Katoliški Cerkvi 6. avgusta obhajamo praznik Jezusove spremenitve na gori Tabor.
Dogodek Jezusove spremenitve na gori vsebujejo evangeliji po Mateju (Mt 17,1–13), Marku (Mr 9,2–13) in Luku (Lk 9,28–36) ter poročajo o tem, da se je Kristus v svojem veličastvu prikazal apostolom Petru, Jakobu in Janezu. Cerkveni očetje razlagajo, da je to Kristus storil zato, da bi učence pripravil na svoje trpljenje, smrt in vstajenje. V spremenjenju se je Jezus razodel kot pravi mesija. Najprej o njem poročata Mojzes in Elija (postava in preroki), potem pa še Bog Oče sam.
Papež sv. Leon Veliki (390–461 po Kr.) je v svojem delu Slava v spremenjenju[1] o Jezusovi spremenitvi na gori zapisal: »Gospod pred izbranimi pričami razodene svojo slavo in s tako velikim sijajem razsvetli svoje telo, ki ga ima kakor drugi, da je njegov obraz podoben sončnemu siju in obleka enaka snežni belini. Glavni namen te spremenitve je bil, da bi apostoli prenesli pohujšanje križa, in da ne bi njihove vere zmotilo ponižanje njegovega prostovoljnega trpljenja, potem ko se jim je razodela vzvišenost njegovega skritega dostojanstva. Gospod pa je z enako previdnostjo utrdil tudi upanje svete Cerkve, da bi celotno Kristusovo telo spoznalo, s kakšno spremenitvijo je bilo obdarovano, in bi si udje v skupnosti obetali tisto slavo, ki je žarela na Glavi. Gospod je rekel isto o tej slavi, ko je govoril o veličastju svojega prihoda: ‘Tedaj bodo pravični sijali kakor sonce v kraljestvu njihovega Očeta’«.
Več o vsebini praznika lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Sv. Terezija Benedikta od Križa - Edith Stein
2019-08-08 - 2019-08-09
9. avgusta v Katoliški Cerkvi praznujemo god filozofinje, karmeličanke, mučenke in sozavetnice Evrope sv. Terezije Benedikte od Križa – Edith Stein.
Edith Stein je 21. aprila 1938 naredila večne zaobljube in nekaj dni za tem prejela črno tančico kot znamenje dokončne pripadnosti Bogu v karmelskem redu. Isto leto so se razmere za Jude izredno zaostrile. Z namenom, da samostana ne bi spravljala v nevarnost, je prosila, naj jo premestijo v sestrski samostan Echt na Nizozemskem. 31. decembra se je morala posloviti od ljubljene skupnosti v Kölnu, zibelke redovnega poklica. Kmalu je za njo v Echt prišla tudi rodna sestra Roza, ki je prav tako sprejela krščansko vero. Brata Pavla in sestro Friedo so odpeljali v taborišče, preostali pa so se rešili z begom v Ameriko. Mati Steinovih otrok je bila v tistem času že pokojna. Vse stiske, za katere je izvedela, je s. Terezija Benedikta od Križa vključevala v svojo molitev. Nadaljevala je z znanstvenim delom. V pripravi na 400-letnico rojstva sv. Janeza od Križa (1542–1942) je začela pisati študijo o njem z naslovom »Znanost križa«. Besedila sicer ni dokončala, njegovo vsebino pa je potrdila z lastnim pričevanjem.
Julija 1942 so nizozemski škofje obsodili preganjanje Judov. Iz maščevanja so nacisti v nedeljo, 2. avgusta 1942, prijeli vse katoliške Jude, tudi sestri Edith in Rozo. Zadnje besede, ki so jih sosestre slišale iz ust svetnice, so bile namenjene sestri Rozi, ki jo je prestrašena čakala ob samostanskih vratih. Podala ji je roko in rekla: »Pridi, greva za naše ljudstvo.«
Skupaj s sojetniki so ju odpeljali v taborišče Westerbork. S. Terezija Benedikta je poskušala storiti vse, kar je mogla, da bi svoje bližnje tolažila in krepila v upanju. Posebej se je zavzemala za otroke. Nacisti so v petek, 7. avgusta 1942, v živinske vagone naložili okrog tisoč Judov in jih prepeljali v taborišče Auschwitz (Oswiecim). Mlade so odvedli v delovno taborišče, preostale pa so takoj po prihodu v nedeljo, 9. avgusta 1942, pomorili s plinom in njihova trupla sežgali.
Dvajset let po smrti s. Terezije Benedikte od Križa se je začel postopek za razglasitev za blaženo, ki je bil 1. maja 1987 okronan z beatifikacijo v Kölnu v Nemčiji. Edith Stein je bila 11. oktobra 1998 razglašena za svetnico, 1. oktobra 1999 pa skupaj s sv. Katarino Siensko in sv. Brigito Švedsko tudi za sozavetnico Evrope.
Več o svetnici in prazniku lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Sv. Lovrenc
2019-08-09 - 2019-08-10
10. avgusta praznujemo god sv. Lovrenca.
Bil je eden od sedmih diakonov v času papeža Siksta II. Ker je leta 258 cerkveno premoženje, ki mu je grozila zaplemba, razdelil med siromake, ga je dal cesar Valerijan prebičati, nato pa na žareči rešetki mučiti do smrti (v koledarju 10. avgusta).
Sv. Lovrenc je zavetnik ubogih, gasilcev, steklopihalcev, kuharjev, likalk. Varuje pred opeklinami, bolečinami v hrbtu, vročico. Priporočajo mu verne duše v vicah in ga prosijo za dobro letino. Upodabljajo ga kot diakona s pravokotnim ražnjem, z evangelijsko knjigo in s križem, delečega miloščino, ali z mučeniško palmo.
Utrinke perzeid, ki okoli njegovega goda letijo na naš planet, so ljudje poimenovali svetega Lovrenca solze. Te naj bi pretakalo nebo zaradi strašne smrti mučenca. V Sloveniji je 50 cerkva sv. Lovrenca.
Vir: Katoliška Cerkev

Marijino vnebovzetje
2019-08-14 - 2019-08-15
Praznik Marije Device so v jeruzalemski Cerkvi začeli obhajati že kmalu po koncilu v Efezu leta 431 po Kr. in ga povezovali z Marijinim odhodom s tega sveta. Čeprav Marijino vnebovzetje sodi med najstarejše Marijine praznike (prve omembe segajo še v obdobje pred 4. st. po Kr.), je papež Pij XII. (1939–1958) versko resnico o Marijinem vnebovzetju slovesno razglasil šele leta 1950 z apostolsko konstitucijo Munificentissimus Deus. Številne cerkve po svetu – od mogočnih katedral do vaških in božjepotnih cerkvic – izpričujejo stoletno vero v Marijino vnebovzetje.
Pisna vira, ki poročata o Marijinem vnebovzetju ali zaspanju (lat. dormitio), sta t. i. apokrifna evangelija Zaspanje svete Božje Matere in Prehod blažene Device Marije. K tema spadajo še številni spisi in druga dela pomembnih teologov iz prvih stoletij krščanstva, npr. sv. Janeza Damaščana, sv. Efrema Sirskega, sv. Epifanija in Timoteja Jeruzalemskega.
V Sloveniji je Mariji posvečenih veliko župnijskih, podružničnih, zlasti pa božjepotnih cerkva in kapelic, zato je Marijino vnebovzetje v našem verskem izročilu globoko zakoreninjeno. Katoliška in Pravoslavna Cerkev ta praznik obhajata na isti dan.
V preteklosti so ljudje na ta dan veliko romali. Romanja imajo globlji verski pomen zato, ker verujoče spominjajo, da je naše celotno zemeljsko življenje pravzaprav romanje, katerega cilj je večno življenje v nebesih.
Marijino vnebovzetje je praznik upanja, saj nam sporoča, da je Marija dosegla polnost življenja v večnosti. To dejanje predstavlja napoved vstajenja mrtvih, ki ga bomo ob sodnem dnevu deležni vsi ljudje.
Marijino vnebovzetje pomeni poklon ženi, saj je Bog Marijo, ženo in mater, poveličal v nebesih. Katoliška Cerkev s praznovanjem tega praznika poudarja dostojanstvo in poklicanost vsake žene.
Praznovanje Marijinega vnebovzetja nas želi spomniti tudi na to, da sta v življenju pomembni tako materialna kot duhovna sestavina, tako zemeljsko kot večno. Krščansko versko izročilo uči, da si s prizadevanjem za zemeljski napredek posameznik pripravlja večno bivanje. Marijino vnebovzetje v vernikih poglablja upanje, da je z življenjem po Marijinem vzoru želeni cilj bivanja pri Bogu dosegljiv za vsakega vernika.
Vir: Katoliška Cerkev

Slovesna sveta maša ob prazniku Marijinega vnebovzetja na Brezjah
2019-08-15 09:00
Največji cerkveni Marijin praznik je Marijino vnebovzetje. Slovesno somaševanje bo na trgu pred baziliko Marije Pomagaj ob 10. uri vodil ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore.
Marijino vnebovzetje v vernikih poglablja upanje, da je z življenjem po Marijinem vzoru želeni cilj bivanja pri Bogu dosegljiv za vsakega vernika.
Slovesno somaševanje bo na trgu pred baziliko Marije Pomagaj ob 10. uri vodil ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore. Med sveto mašo bomo obnovili posvetitev slovenskega naroda Mariji.
Lepo vabljeni!
Vir: spletna stran Marija.si

Maša ob 100-letnici združitve prekmurskih Slovencev
2019-08-17 16:00
Škofija Murska Sobota od januarja 2019 z nagovori vsako drugo nedeljo v mesecu, s šmarnicami in na druge načine obhaja 100-letnico združitve prekmurskih Slovencev z matičnim narodom. Obenem se pripravlja na slovesno sveto mašo, ki jo bomo obhajali 17. avgusta 2019 ob 17.00 v Beltincih, kjer je pred sto leti potekal velik shod kristjanov in domoljubov.
Na slovesnosti bomo izrekli zahvalo Bogu za sto let povezanosti prekmurskih Slovencev z matičnim narodom in izpovedali prošnjo, da bi katoliška vera še naprej živela med ljudmi v tem razburkanem prostoru srednje Evrope in bi vsak zmogel ostati to, kar je: Slovenec še naprej Slovenec, Madžar še naprej Madžar, Hrvat še naprej Hrvat.
Slovesnosti se bodo udeležili vsi slovenski škofje in škofje sosednjih škofij, ki so v preteklosti bedele nad tem ozemljem in našim ljudem pomagale ohranjati katoliško vero. Sodelovali bodo duhovniki, redovniki, redovnice iz soboške škofije in od drugod ter verniki iz župnij soboške škofije (cerkveni pevski zbori, pritrkovalci, ministranti, člani cehovskih društev), člani različnih civilnih ustanov (gasilci, lovci, godba, folklorna skupina). Slovesne sv. maše se bodo udeležili tudi predstavniki drugih krščanskih Cerkva (evangeličani, pravoslavni) in zastopniki najvišjih državnih ustanov ter drugi visoki gostje.
Sv. mašo na prostoru pred župnijsko cerkvijo v Beltincih bo vodil predsednik Slovenske škofovske konference msgr. Stanislav Zore, pridigal bo soboški škof dr. Peter Štumpf. Ob koncu sv. maše bodo zbrane kratko nagovorili še nekateri visoki predstavniki Cerkve in države. Združene pevske zbore bo vodil prof. Mitja Medved. Sodeloval bo tudi orkester Glasbene šole Beltinci.
Soboški škof dr. Peter Štumpf bo izročil spominska darila škofom sosednjih škofij, ki so v preteklosti skrbele za ohranjanje katoliške vere med prekmurskimi Slovenci, in tudi drugim uglednim gostom.
Sodelovali bodo tudi člani ŽPS iz župnij soboške škofije, ki bodo po sv. maši pripravili pogostitev za vse sodelujoče (gasilce, pevce …).
Slovesnost v Beltincih nas želi potrditi v naši hoji čez zlati most, da bi se vsi bližali dobroti, lepoti, svetosti – Bogu, ki nas vodi in pričakuje na koncu naše poti.
Vir: Facebook

Slovesnost ob evropskem dnevu spomina na žrtve vseh totalitarnih in avtoritarnih režimov
2019-08-22 17:00
Slovesnost ob evropskem dnevu spomina na žrtve vseh totalitarnih in avtoritarnih režimov bo v Ljubljani v četrtek, 22. avgusta 2019. Ob 18. uri bo sv. maša za žrtve v ljubljanski stolnici, ki jo bo daroval ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Franc Šuštar. Po maši bo kratka akademija in slavnostni nagovor dr. Andreje Valič Zver.
Slovesnost pripravljajo Študijski center za narodno spravo, Vojaški vikariat Slovenske vojske ter Stolnica sv. Nikolaja Ljubljana.
Za dodatne informacije se obrnite na Študijski center za narodno spravo, e-pošta: info@scnr.si.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Jernej, apostol
2019-08-23 - 2019-08-24
24. avgusta goduje sv. Jernej, apostol.
Jernej je bil eden izmed dvanajsterih apostolov, ki jih je Gospod izbral, da nadaljujejo njegovo delo. Iz evangeljskih knjig in Apostolskih del zvemo malo o njem. Po novejših novozaveznih raziskovanjih je istoveten z Natanaelom, o katerem nam pripoveduje evangelist Janez, da ga je Filip pripeljal k Jezusu. Ob tem prvem srečanju mu je Jezus takoj razodel svoj dar, da ve za skrivnosti, ko mu je izjavil, da ga je videl pod smokvinim drevesom, preden ga je Filip poklical in mu ga predstavil.
Natanael je bil doma iz Kane v Galileji, kjer je Jezus naredil prvi čudež. Ko je Filip pripovedoval prijatelju Natanaelu o svojem srečanju z Jezusom iz Nazareta, se je Natanael, ki je vedel, da Nazarečani niso bili na dobrem glasu, začudil in vprašal: »Ali mar more priti kaj dobrega iz Nazareta?« Ob takem nezaupanju je bilo Natanaelovo srečanje z Jezusom nepozabno. Ko ga je Jezus videl, da prihaja k njemu, je pohvalil njegovo odkritosrčnost in poštenost z besedami: »Glej, pravi Izraelec, v katerem ni zvijače.« Ko se je ta začudil, od kod ga pozna, mu je Jezus odgovoril: »Preden te je Filip poklical, ko si bil pod smokvinim drevesom, sem te videl.« V Natanaelu je bil premagan zadnji dvom, ko ga je Jezus prepričal s svojo vsevednostjo: »Učenik, ti si Sin božji, ti si kralj Izraelov.« Čeprav evangelist tega izrecno ne omenja, je Jezus gotovo že ob tem prvem srečanju izbral Natanaela za učenca, ki je potem vsa tri leta spremljal Gospoda na njegovih potih po Galileji, Judeji in Samariji.
Na seznamu apostolov Natanael izrecno ni omenjen, v splošnem ga istovetijo z apostolom Jernejem (Bartolomejem), to pa zato, ker Sveto pismo povsod omenja s Filipom tudi Jerneja že preden sta spoznala Jezusa, sta si bila prijatelja. Filip je Jerneja tudi pripeljal k Jezusu in mu ga predstavil. Po vsem tem je upravičena domneva, da Natanael in Jernej pomenita isto osebo. Vsekakor pa je bil Jernej med prvimi apostoli, ki jih je Gospod poklical. Po vstajenju srečamo Natanaela z drugimi apostoli, ki so lovili ribe v Genezareškem jezeru in se jim je Jezus prikazal.
Po poznejšem izročilu je Jernej oznanjal evangelij v Indiji, Mezopotamiji, Partiji, Likaoniji, Veliki Armeniji, morda tudi v Egiptu. Na začetku so ga nekaj časa spremljali Andrej, Matej ali Filip. Domnevajo, da je umrl mučeniške smrti v Armeniji v mestu Albanopolis, kjer so mu na ukaz kralja Astiaga živemu potegnili kožo s telesa, nato ga pa obglavili ali križali.
V 6. stoletju so svetnikove kosti prenesli iz Albanopolisa na otok Lipari, v 9. stoletju so jih prenesli v Benevent, od koder jih je leta 983 cesar Oton III. dal prenesti v sv. Jerneju posvečeno cerkev ob Tiberi v Rimu. Svetnikovo lobanjo hranijo od leta 1238 kot dragoceno relikvijo v stolnici v Frankfurtu. Nekaj svetih moči apostola Jerneja so že v dobi Karla Velikega imeli v Aachnu, kamor so od 14. stoletja tudi Slovenci radi romali; meščani iz Ljubljane in Kranja so imeli v Aachnu poseben oltar sv. Cirila in Metoda in stalnega slovenskega duhovnika.
Ime sv. Jerneja se omenja v rimski evharistični molitvi pri maši. Njegov god se 24. avgusta praznuje že od 9. stoletja dalje; od tedaj pa do leta 1955 je imel celo svojo vigilijo. Slovenci sv. Jerneja radi častijo, posvečenih mu je 12 farnih in 17 podružničnih cerkva. Jernejevo je ponekod velik kmečki praznik. Na Koroškem je jernejevo najimenitnejši dan za nabiranje zdravilnih zelišč, saj imajo ta dan posebno moč. Jernejevo je bil nekoč dan, ko so se plačevale obresti in računi, dan hvale za pospravljeno žetev. Jernej je tudi pomemben mejnik v jesenskem vremenu: Po vremenu sv. Jerneja rada se vsa jesen nareja. Ali: kakor sv. Jernej vremeni, se vsa jesen drži. Po Slovenskih Goricah postavljajo klopotce.
Upodabljajo ga s kratkimi lasmi in kratko pristriženo brado, v desnici drži nož, s kakršnim so ga drli, v levici pa knjigo, ker staro izročilo pravi, da je v Arabijo prinesel evangelij sv. Mateja in ga imel za podlago svojih misijonskih govorov.
Za svojega zavetnika ga časte knjigovezi, usnjarji, rokavičarji, strojarji, krojači, čevljarji, kmetje, viničarji in pastirji. Kličejo ga na pomoč pri živčnih boleznih in trganju.
Vir: Župnija Polzela

Teden vzgoje
2019-08-31 - 2019-09-08
Teden vzgoje v prvem tednu šole pripravlja Društvo katoliških pedagogov v sodelovanju s Slovenskim katehetskim uradom. Pripravili so gradivo, ki se lahko uporablja pri bogoslužjih, razmišljanja pa sicer lahko služijo tudi za osebno spodbudo pri vzgoji. Gradivo najdete na povezavi. Nagovor za prvi dan je napisal ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore in ga lahko preberete na naši spletni strani.

Teden vzgoje 2019

Odprtje pregledne slikarske razstave Jožeta Bartolja "Romanje za/s človekom"
2019-09-06 18:00
Odprtje pregledne slikarske razstave Jožeta Bartolja Romanje za/s človekom bo v petek, 6. septembra 2019, ob 19. uri v Galeriji Družina na Krekovem trgu v Ljubljani.
Umetnika bo predstavila umetnostna zgodovinarka mag. Bernarda Podlipnik, razstavo bo odprla ravnateljica Škofijske Karitas Koper Jožica Ličen.
V glasbenem programu bosta sodelovali sopranistka Katrina Bartolj in pianistka Vlasta Doležal Rus.
Vir: Katoliška Cerkev.

Praznik Marijinega rojstva
2019-09-07 - 2019-09-08
Praznik Marijinega rojstva obhajamo 8. septembra. Katoliška in Pravoslavna Cerkev Marijino rojstvo praznujeta na isti dan.

Zgodovinski podatki o prazniku
Praznik Marijinega rojstva izvira iz Palestine, iz časa posvetitve cerkve v Jeruzalemu, ki jo izročilo prepoznava kot baziliko sv. Ane, Marijine matere. Praznovanje Marijinega rojstva se je najprej razširilo na Vzhodu, v Rimu, kamor so ga prinesli vzhodni menihi, pa so ga začeli obeleževati ob koncu 7. stoletja. Postopno in na različne načine se je praznik v naslednjih stoletjih razširil tudi drugod po zahodni Evropi.
Od 13. stoletja naprej je dobil še večji pomen, saj je postal slovesni praznik, pred katerim je potekala posebna osemdnevna priprava (osemdnevnica), na sam predvečer praznika pa je bila uvedena vigilija (molitveno bdenje). Osemdnevnico je papež Pij X. (1903–1914) skrajšal, Pij XII. (1939–1958) pa leta 1955 docela odpravil. Praznik Marijinega rojstva danes tako vzhodno kot zahodno cerkveno izročilo obhajata 8. septembra, natanko 9 mesecev po prazniku Marijinega brezmadežnega spočetja, ki ga Cerkev obhaja 8. decembra.
Več o vsebini praznika lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Tradicionalna procesija z milostnim kipom Matere Božje v Velesovem
2019-09-08 14:00
Župnija Velesovo vabi v nedeljo, 8. septembra, ob 15. uri, na praznik Marijinega rojstva, k tradicionalni procesiji z milostnim kipom Matere Božje. Sveto mašo bo daroval ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Franc Šuštar.

Oddaja Srce se ne boji - Slovenski mučenci 20. stoletja
2019-09-08 20:00
V nedeljo, 8. septembra, zvečer, po oddaji Moja zgodba, na Radiu Ognjišče lahko prisluhnete novi rubriki Srce se ne boji – Slovenski mučenci 20. stoletja. Pripravlja jo kapucin p. dr. Metod Benedik, ki za Vatikansko Kongregacijo za zadeve svetnikov pripravlja slovenske žrtve komunizma in nacizma. Slovenski škofje so na seznam mogočih kandidatov za beatifikacijo uvrstili 27 oseb: 13 duhovnikov, 3 bogoslovce, eno redovnico in deset vernikov laikov.
Intervju s p. dr. Metodom Benedikom lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Praznik povišanja svetega križa
2019-09-13 - 2019-09-14
Skoraj 300 let je bil Gospodov grob in križ globoko zakopan v zemlji. Ko je cesar Konstantin dal kristjanom svobodo je njegova mati Helena dala kopati tam, kjer je moral biti Gospodov grob in križ. Razkrili so grob in našli križ.
Konstantin je dal nad Gospodovim grobom sezidati cerkev Kristusovega vstajenja in cerkev Svetega križa, ali kakor navadno pravimo cerkev Božjega groba. Cerkvi sta bili med seboj povezani, sta bili posvečeni 13. septembra 335. V veličastni cerkvi Božjega groba (Svetega križa) so naslednji dan, to je 14. septembra, prvič izpostavili relikvijo svetega križa v slovesno češčenje. Od tedaj naprej so vsako leto na ta dan praznovali „povišanje svetega križa“. Tako je posvečenje dvojne cerkve skupaj z izpostavitvijo ostankov Jezusovega križa bilo povod za najstarejši praznik v čast svetemu križu.
Več o vsebini praznika lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Molitveni dan za duhovne poklice
2019-09-14 08:00
Letošnji molitveni dan za duhovne poklice za našo nadškofijo bo v soboto, 14. septembra, na Brezjah pod geslom »Tvegaj življenje za Gospoda!«.
Program srečanja:
9.00 molitev rožnega venca in molitvena ura za duhovne poklice,
10.30 slovesna sveta maša.
Po maši bo srečanje ministrantov z gospodom nadškofom.
Program bodo s svojim sodelovanjem oblikovali sodelavci dekanije Zagorje.
Med sveto mašo, ki jo bo daroval gospod nadškof, bosta med pripravnike za diakonsko in mašniško posvečenje sprejeta bogoslovca 2. in 5. letnika.
K somaševanju ste lepo povabljeni vsi duhovniki, še posebej letošnji jubilanti.
Jure Ferlež
Komisija za duhovne poklice

Nedelja svetniških kandidatov
2019-09-15 15:00
V naši nadškofiji se bomo svetniških kandidatov, ki so v postopku za beatifikacijo, spomnili v nedeljo, 15. septembra. V cerkvi Srca Jezusovega, Ljubljana – Tabor, bo ob 16. uri molitvena ura pred Najsvetejšim ob 17. uri pa sveta maša. Vljudno vabljeni!

Sv. Matej, apostol in evangelist, praznik
2019-09-20 - 2019-09-21
21. septembra praznujemo god sv. Mateja, apostola in mučenca.
Ta dan se pri maši bere odlomek iz evangelija po Mateju, ki pripoveduje, kako je Jezus tega apostola poklical in kako je ta takoj pustil svojo službo in šel za njim. Za stare cerkvene očete je bila stvar preprosta: prvi evangelij je napisal apostol Matej. Sodobni razlagalci Svetega pisma pa pravijo, da pisca tega evangelija ne smemo enačiti s cestninarjem Matejem, ki ga je Učitelj iz Nazareta poklical med svoje izbrane učence – apostole. Evangelista Marko in Luka, ki sta tudi zabeležila ta dogodek, poklicanega cestninarja imenujeta Levi, Marko pa dodaja še ime njegovega očeta – Alfej. Danes je med strokovnjaki skoraj soglasno prepričanje, da je Matejev evangelij zapis ustne kateheze apostolov, zlasti apostola Petra, katerega je okoli leta 80 opravil izobražen Jud, ki je bil postal kristjan.
Več o apostolu in mučencu lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Stična mladih 2019
2019-09-21 08:00 - 16:30
Spet vabimo v Stično mladih, ki se bo zgodila 21.9.2019. Če poznaš Stično boš zagotovo tam;). Če ne, krajša predstavitev:
Srečanje Stična mladih je celodnevni dogodek, ki ga mladi pripravljajo za mlade in vsako leto poteka tretjo soboto v septembru. Odvija se pri cistercijanskem samostanu Stična na Dolenjskem in je po kraju dobil tudi ime. Je prav posebno doživetje, saj se vsako leto zbere med 5000 in 8000 mladih. Srečanje ponuja pester program za mlade, tako za dijake kot tudi za vse 19+. Program popestri nogometni turnir, likovni atelje, različne delavnice. Ves čas potekata tudi adoracija in spoved, na tržnici pa različne organizacije ponujajo dodaten pester program. Ob 14.15 je sveta maša, po maši sledi praznovanje in zaključni koncert s Stična bendom. Vsebina Stične mladih vsako leto temelji na papeževi poslanici mladim.
Organizacija srečanja Stična mladih je s strani Urada za mlade zaupana Katoliški mladini. Pri organizaciji vsako leto sodeluje več kot 200 prostovoljcev, ki v izvedbo vložijo veliko prostovoljnih ur, ker se pripravljajo skozi celo leto. Prostovoljci so mladi iz vseh koncev Slovenije, različnih starosti in delujejo v različnih ekipah (ekipa animatorjev, ulična ekipa, ekipa za tehniko, ekipa projektne pisarne, Stična band, …).
Program, informacije in vse ostalo najdete na spletni strani Stične mladih 2019.

Dan vojaškega vikariata
2019-09-22 09:00
Na Slomškovo nedeljo k Mariji Pomagaj vsako leto priromajo slovenski vojaki, skupaj z Vojaškim vikariatom. Sveto mašo ob 10. uri bo daroval vojaški vikar, g. Matej Jakopič.
Dan Vojaškega vikariata praznujemo 21. septembra, ker je bil na ta dan leta 2000 podpisan prvi sporazum, ki je temelj za redno delo. Delo na področju duhovne oskrbe sega v osamosvojitveno vojno.
Na podlagi Ustave RS in mednarodno sprejetih splošnih človekovih pravic sta bila podpisana sporazuma med Vlado RS in Slovensko škofovsko konferenco za Katoliško cerkev ter z Evangeličansko cerkvijo. Duhovno oskrbo med uniformiranimi državljani v Sloveniji podpira Društvo sv. Modesta, ki sodeluje pri organizaciji dogodkov, kot so srečanje družin, dan Vojaškega vikariata, romanja h koreninam naše kulture in vere itd.
Vojaki vsako leto na nedeljo, najbližjo prazniku njihove ustanovitve, priromajo k Mariji Pomagaj na Brezje.
Sveta maša z romanjem vojakov bo letos v nedeljo, 22. septembra, ob 10. uri.

Bl. Anton Martin Slomšek
2019-09-23 - 2019-09-24
Letos mineva 20 let od kar je sveti papež Janez Pavel II. imenoval Antona Martina Slomška za blaženega. Takrat je bil tudi izbran njegov godovni dan, ki je 24. september.
Življenjepis bl. Antona Martina Slomška
Anton Martin Slomšek se je rodil 26. novembra 1800 na Slomu pri Ponikvi. Starši so ga skupaj z župnikom poslali na šolanje iz vaške nedeljske šole najprej v Celje in nato v Ljubljano, kjer se je spoprijateljil s pesnikom Prešernom, ter v Senj in Celovec. Novo mašo je po duhovniškem posvečenju obhajal septembra 1824.
Pastoralno delo je začel kot kaplan na Bizeljskem in nato v Novi Cerkvi pri Vojniku. Od tod je šel v celovško bogoslovje za duhovnega voditelja bogoslovcev, kjer je ostal do leta 1838. Pot ga je vodila v Vuzenico, kjer je bil šest let dušni pastir. Leta 1844 so mu dodelili službo kanonika na škofiji v Št. Andražu v Labotski dolini na današnjem avstrijskem Koroškem. Po dveh letih kanoniške službe se je vrnil v Celje, kjer je prevzel službi župnika in opata. Štiri mesece po zadnjem imenovanju je bil 5. julija 1846 v salzburški stolnici posvečen v škofa.
Najpomembnejša Slomškova zasluga v času njegove škofovske službe je bil prenos škofijskega sedeža iz oddaljenega Št. Andraža v Maribor in preureditev škofijskih meja. Slovence na Štajerskem je združil v enotno škofijo, s čimer je zajezil potujčevanje. S tem se je zarisala narodnostna meja na severu, ki drži še danes. Mesto Maribor je postalo škofijsko središče in je doživelo razcvet v kulturnem, šolskem, versko-duhovnem in narodnostnem smislu.
Slomšek je bil velik kulturni delavec. Zavedal se je, da napredek raste s pomočjo pisane besede in zato je tudi sam veliko pisal. Dela je oblikoval od študentskih pesmi in kratkih pripovedi, mnogih, kasneje ponarodelih pesmi, do pridig, številnih člankov v Drobtinicah in v različnih časopisih, vzgojnih knjig, kot npr. Blaže in Nežica v nedeljski šoli, vse od opisov velikih slovenskih osebnosti do življenjepisov svetnikov … Njegovo ustvarjalno pot je zaznamoval velik opus, saj je že v času njegovega življenja skupaj s ponatisi izšlo kar 50 tiskanih del.
Kulturno delo je dopolnjeval s spodbudami drugim, zato je preko slovenske založbe želel širiti tudi dobre in cenovno dostopne knjige. Oblast mu tega leta 1845 ni omogočila, zato je začel izdajati zbornik Drobtinice, ki je dolga letu prihajal v tisoče slovenskih domov. Šest let kasneje je zaživela Mohorjeva družba, ki vse do danes opravlja pomembno kulturno in literarno poslanstvo.
Škof Slomšek si je močno prizadeval za duhovno in študijsko oblikovanje duhovnikov. Organiziral in vodil je duhovne vaje ter uvedel pastoralne konference. Z ljudskimi misijoni je pri vernikih poglabljal vero in jih povezoval na ravni župnij.
Slomškovo delo in življenje se umeščata v pomemben zgodovinski trenutek. Trud je usmerjal v krepitev narodne istovetnosti in kulturnega napredka. Iz zgodovinskih dogodkov je hitro in prodorno izluščil pomembne odločitve za prihodnost.
Njegovo delo je za slovenski narod postalo kulturni spomenik. Zaradi kreposti, ki so ga v življenju odlikovale, in velikega dela, je stekel postopek za njegovo beatifikacijo, ki je potekal v treh obdobjih. Prvo imenujemo pripravljalno in je trajalo do leta 1925 (63 let), sledil je škofijski del postopka v Mariboru do leta 1962 in je trajal 37 let. Leta 1962 je bila zbrana dokumentacija posredovana v Rim. Tam se je začel t. i. apostolski del postopka, ki se je po 37-ih letih končal 19. septembra 1999 z beatifikacijo. Državno tajništvo Svetega sedeža je 15. februarja 1999 sporočilo, da Kongregacija za zadeve svetnikov potrjuje, da bo papež Janez Pavel II. (1978–2005) 19. septembra 1999 v Mariboru slovesno razglasil častitljivega Božjega služabnika Antona Martina Slomška za blaženega.
Vir: Katoliška Cerkev

Slomškov dan učiteljev, katehetov in staršev 2019
2019-09-28 08:30
Slomškov dan učiteljev, katehetov in staršev poteka vsako leto ob Slomškovi nedelji na Ponikvi, v Slomškovi rojstni hiši na Slomu. Letošnje vseslovensko srečanje bo v soboto, 28. septembra 2019, z naslovom Skupaj bomo poboljšali svet.
Program:

9.30 – pozdrav: nagovor in predstavitev dneva
9.45 – predavanje: akademik dr. Janko Kos: Duhovnost v vzgojnem procesu,nato pogovor s predavateljem
10.45 – odmor
11.00 – kulturni program in podelitev Slomškovih priznanj zaslužnim učiteljem in katehetom
12.30 – sv. maša v župnijski cerkvi na Ponikvi (vodi prof.dr. Vinko Potočnik)

Vir: Katoliška Cerkev.

Prireditev ob začetku Izrednega misijonskega meseca oktobra 2019
2019-09-28 09:00 - 11:00
Misijonsko središče Slovenije vabi na prireditev ob začetku Izrednega misijonskega meseca oktobra 2019, ki bo potekala v soboto, 28. septembra 2019, na Svetih Višarjah.
Ob 10.00 bo sv. maša v cerkvi Višarske Matere Božje, ki jo bo daroval upokojeni koprski škof msgr. Metod Pirih s somaševanjem misijonarjev. Od 11.00 do 12.00 bosta sledili predavanji dr. Janeza Juhanta o Lambertu Ehrlichu in g. Jožeta Kopeiniga o Misijonski pomladi. Ob 12.00 sledita druženje in malica iz popotne torbe.
V kolikor se prireditve ne boste udeležili z lastnim prevoznim sredstvom, se lahko priključite organiziranemu avtobusnemu prevozu, ki je predviden iz Zagorja ob Savi z odhodom ob 6:00 in vmesnimi postajami v Domžalah (6:45), Mengšu (6:50) in Vodicah (7:00), kjer udeleženci lahko vstopijo na avtobus. Prijave za avtobusni prevoz sprejema Misijonsko središče Slovenije na telefon 01/300 59 50 ali na missio@rkc.si.
Vir: Katoliška Cerkev.

Svetovni dan migrantov in beguncev 2019
2019-09-28 - 2019-09-29
29. september je svetovni dan beguncev in migrantov. Za Evropo in našo domovino je ta tematika še kako pereča, zato ste vabljeni k branju poslanice papeža Frančiška, ki jo najdete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Izredni misijonski mesec
2019-09-30 - 2019-10-31
Z namenom obuditve misijonske zavesti kristjanov po vsem svetu je papež Frančišek letošnji mesec oktober razglasil za izredni misijonski mesec. V sklopu tega dogodka se bodo v mesecu oktobru po svetu odvijale številne dejavnosti. Tako bo tudi pri nas, zato ste lepo vabljeni na prihajajoče dogodke.

6. oktober
SREČANJE Z MISIJONARJEM DANILOM LISJAKOM
Srečanje z misijonarjem Danilom Lisjakom bo ob 15. uri v Škocjanu na Dolenjskem, rojstnem kraju misijonarja Ignacija Knobleharja.
12. oktober
MISIJONSKI SIMPOZIJ
V prostorih Zavoda svetega Stanislava v Ljubljani s predavatelji in pričevalci od 9.00 do 13.00.
16. oktober
MISIJONSKO OBARVANA ŠTUDENTSKA SV. MAŠA PRI FRANČIŠKANIH
Ob 19. uri v cerkvi Marijinega vnebovzetja v Ljubljani. Po maši sledi pogovor z misijonarji.
20. oktober
MISIJONSKA NEDELJA 2019
Osrednja slovesnost misijonske nedelje bo v župniji Murska Sobota. začetek ob 15.00 z molitveno uro, nato ob 16. uri sveta maša.

Romanje po Rožnovenski poti
2019-10-05 07:30
Že deseto leto zapored prijatelji Rožnovenske poti organizirajo romanje po ROŽNOVENSKI POTI, kot vedno na prvo soboto v oktobru, 5. oktobra, mesecu, ki je posvečen Mariji Kraljici rožnega venca.
Program romanja:
8.30: sveta maša v bazilliki Marije Pomagaj
Po sveti maši blagoslov in začetek romanja po Rožnovenski poti. Romanje bo v vsakem vremenu, organizatorji priporočajo, da se pripravite vremenskim razmeram primerno.

Teden za življenje 2019 "Hvala za moč upanja"
2019-10-05 - 2019-10-13
28. TEDEN ZA ŽIVLJENJE
6. – 13. oktober 2019
»HVALA ZA MOČ UPANJA«

Nedelja, 6. oktober: ZAČETEK TEDNA ZA ŽIVLJENJE

15.00: Brezje, narodno svetišče: molitvena ura Za življenje
16.00: evharistično bogoslužje, vodi g. Luka Zidanšek, župnik v Semiču;
poje mladinski zbor iz Šentruperta

Ponedeljek, 7. oktober:

18h: Ljubljana, Rimska c. 13 (sedež Gibanja za življenje)
Srečanje za mlade »UPANJE V SOOČANJU Z BOLEZNIJO«
Benjamin Kovačič, dr. med., mladi specialist družinske medicine,
Marjeta Snoj, višja medicinska sestra
Marta Treven Malavašič, dr. med., specializantka otroške psihiatrije

Sreda, 9. oktober:

19h: Kočevje, Knjižnica Kočevje
Srečanje »DRAGOCENI DAR ŽIVLJENJA. IZKUŠNJE OTROŠKE ZDRAVNICE«
Alenka Schweiger Pavlakovič, dr. med., pediatrinja

Četrtek, 10. oktober:

20h: Maribor, Univerzitetna župnija, Slomškov trg 20
Srečanje za študente in mlade »KDO SEM IN KDO HOČEM (P)OSTATI?«
doc. dr. Andreja Poljanec, univ. dipl. psih., družinska terapevtka

Petek, 11. oktober:

18h: Župnija Videm-Krško
Srečanje za mlade » DA ŽIVLJENJU«
s. dr. Mirjam Cvelbar, ginekologinja

Na spletni strani www.gibanjezazivljenje.si bomo vsebine Tedna za življenje dopolnjevali z razmišljanji, prispevki mladih, družin in drugih.

Dan rožnega venca
2019-10-07 17:00 - 20:00
Bratje frančiškani z Brezij in Radio Ognjišče vabijo v ponedeljek, 7. oktobra 2019, v baziliko Marije Pomagaj na Brezjah na Dan rožnega venca.
Molitev rožnih venecev bo med 18.00 in 21.00, ob 19.00 bo sveto mašo daroval upokojeni ljubljanski nadškof msgr. Alojz Uran. Ves čas molitve bo neposredni radijski prenos.
