Nadškofija Ljubljana

Sv. Jakob starejši, apostol, praznik
2022-07-25
25. julija v Katoliški cerkvi obhajamo god apostola Jakoba starejšega.
V zboru dvanajsterih apostolov, ki jih je Jezus poklical, sta bila dva Jakoba, med prvim je bil za apostola poklican ravno današnji godovnjak, zato je ob njegovem imenu še vzdevek starejši.
Jakob je bil doma iz enega od mest ob Genezareškem jezeru, njegov oče Zebedej je bil ribič, mati Saloma pa je bila sestra Jezusove matere Marije. Skupaj z bratom Janezom in apostolom Petrom je bil Jakob priča Jezusovega spremenjenja na gori in obuditve Jairove hčere. V dneh Jezusovega trpljenja se je Jakob, kot večina apostolov, potuhnil, po Jezusovem vstajenju od mrtvih pa je bil z drugimi apostoli v Jeruzalemu. Malo vemo o njegovem delovanju po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha. Pisec Apostolskih del poroča, da je Herod »dal z mečem usmrtiti Jakoba, Janezovega brata«. To naj bi se zgodilo okrog velike noči leta 44.
Apostol Jakob je zelo priljubljen tudi v Sloveniji, kar dokazuje 68 cerkva njemu posvečenih. Njegove posmrtne ostanke so v 7. stoletju prenesli v Compostelo v današnji Španiji, kjer stoji njemu posvečena katedrala.

Besedilo je povzeto iz knjige Svetnik za vsak dan Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

Sveta Edith Stein
2022-08-09
Sveti papež Janez Pavel II. je ob razglasitvi Edith Stein za svetnico 11. oktobra 1998 v nagovoru takole označil to izjemno karmeličanko, duhovno hčerko sv. Terezije Avilske, ki je prehodila pot od judovstva prek ateizma do krščanstva in si je kot Kristusova izvoljenka izbrala redovno ime Terezija Benedikta od Križa:
»Kristusova ljubezen je bila ogenj, ki je razvnemal življenje s. Terezije Benedikte od Križa. Davno preden se je tega zavedela, jo je zagrabil ta ogenj. Najprej se je Edith Stein zapisala svobodi. Dolgo je bila iskateljica. Njen duh se je neutrudno posvečal raziskovanju in njeno srce se je stegovalo za upanjem. Polna navdušenja je prehodila utrudljivo pot filozofije. Za to je bila nazadnje poplačana: osvojila je resnico. Ali bolje rečeno: resnica je osvojila njo. Smela je odkriti, da ima resnica ime: Jezus Kristus. Od tega trenutka naprej ji je bila učlovečena Beseda prvo in vse. Ko je kot karmeličanka gledala nazaj na ta odsek življenja, je pisala neki benediktinki: ‘Kdor išče resnico, ta išče Boga, pa če mu je to jasno ali ne.’«
Prava ljubezen se prečisti v skrivnosti križa
Prava ljubezen se izkaže pravzaprav šele v trpljenju. »Kdor resnično ljubi, se tudi pred trpljenjem ne ustavi,« je poudaril papež. »Tisti, ki ljubi, se ljubljenemu pridružuje v trpljenju. Edith Stein se je zavedala, kaj je moral prinesti s seboj njen judovski izvor in je to dobro izrazila: ‘Pod križem sem razumela usodo božjega ljudstva. Zagotovo vem danes več o tem, kaj pomeni biti poročen z Gospodom v znamenju križa. Samo z razumom ne bomo tega nikdar razumeli, ker je skrivnost.’ Skrivnost križa je polagoma zajela celotno njeno življenje in od nje zahtevala najvišjo predanost. Kot poročena ob križu je ne samo pisala globoko segajoče strani o ‘znanosti križa’, marveč je v šoli križa šla do konca.«
To se je zgodilo 9. avgusta 1942, ko je svoje zemeljsko življenje zapečatila kot žgalna daritev v krematoriju taborišča Auschwitz.
Smisel trpljenja
Po Edith Stein nam Bog razkriva skrivnostno resnico: smisel križa v življenju Kristusovega učenca. Sama nam o tem pravi: »Če naj si pridobimo znanost križa, jo je treba izkusiti v njeni globini. – Križ je pot v zedinjenju z Jezusovim življenjem, in ta pot obstaja v tem, da ga pospremimo v Getsemani in na Kalvarijo. – Križ ni sam sebi namen, ampak je sredstvo, da dospemo do polnosti življenja. Križ odpre nebeška vrata in je pogoj za vstajenje. – Križ je sredstvo za to, da napravimo v svojem srcu prostor za Boga, kajti trpljenje očiščuje in oprosti človeka vsega, kar ni Bog. – Križ je edina pot do srečanja z Bogom, kajti vodi nas v globoko temino vere in zahteva od nas, da se predamo v Njegove roke, kajti čeprav je nedoumljiv, je vendarle vedno poln usmiljenja in zvestobe.«
Znanost križa
V uvodu svojega dela Znanost križa, v katerem razglablja o delu svojega duhovnega očeta sv. Janeza od Križa, to posebno »znanost« opredeli z naslednjimi besedami: »Znanost križa ni gola teorija … Znanost križa je živa, dejanska in dejavna resnica; kakor gorčično zrno se vseje v dušo, v kateri požene korenine in raste, daje duši določen pečat in jo določa v njenem ravnanju, tako da se v tem ravnanju odraža in jo je moč prepoznati.«
Sozavetnica Evrope
Katoliška cerkev je Edith Stein prepoznala za vredno, da jo skupaj s sv. Katarino Siensko in sv. Brigito Švedsko pridruži sv. Benediktu in sv. Cirilu in Metodu kot sozavetnico Evrope. Slovesna razglasitev je bila 1. oktobra 1999. Naj bo ta s križem blagoslovljena svetnica tudi nam priprošnjica, ko se srečujemo z našimi križi.

Molitev Terezije Benedikte od Križa k Svetemu Duhu
Kdo si ti, Luč,
ki mene napolnjuješ
in mojega srca temo razsvetljuješ?
Ti vodiš me kot materina roka
in če me izpustiš,
bi ne znala narediti več nobenega koraka.
Ti prostor si,
ki mojo bit obdaja in v sebi skriva.
Brez tebe
bi se pogreznila v prepad niča,
od koder si jo v bivanje priklical.
Si bliže meni
kot sem blizu sama sebi
in globlji
kot vsa moja najgloblja notranjost,
pa vendar neopredeljiv in nedoumljiv,
saj presegaš vsako ime:
Sveti Duh – večna Ljubezen …
Si ti pesem ljubezni
in svete plahosti,
ki vekomaj doni
okrog božjega prestola,
ki združuje v sebi
čisti zven vseh bitij.
Sozvočje, ki Glavi ude pripoji,
v tem prav vsakdo
presrečen najde
svoje biti skriti smisel
in vriskajoč izlije se
v tvojem žuborenju, Sveti Duh – večna radost …
VIr: Družina

Sv. Lovrenc, praznik
2022-08-10
10. avgusta praznujemo god sv. Lovrenca.
Bil je eden od sedmih diakonov v času papeža Siksta II. Ker je leta 258 cerkveno premoženje, ki mu je grozila zaplemba, razdelil med siromake, ga je dal cesar Valerijan prebičati, nato pa na žareči rešetki mučiti do smrti (v koledarju 10. avgusta).
Sv. Lovrenc je zavetnik ubogih, gasilcev, steklopihalcev, kuharjev, likalk. Varuje pred opeklinami, bolečinami v hrbtu, vročico. Priporočajo mu verne duše v vicah in ga prosijo za dobro letino. Upodabljajo ga kot diakona s pravokotnim ražnjem, z evangelijsko knjigo in s križem, delečega miloščino, ali z mučeniško palmo.
Utrinke perzeid, ki okoli njegovega goda letijo na naš planet, so ljudje poimenovali svetega Lovrenca solze. Te naj bi pretakalo nebo zaradi strašne smrti mučenca. V Sloveniji je 50 cerkva sv. Lovrenca.
Vir: Katoliška Cerkev

Marijino vnebovzetje, slovesni praznik
2022-08-15
Največji cerkveni Marijin praznik je Marijino vnebovzetje.
Praznik Marije Device so v jeruzalemski Cerkvi začeli obhajati že kmalu po koncilu v Efezu leta 431 po Kr. in ga povezovali z Marijinim odhodom s tega sveta. Čeprav Marijino vnebovzetje sodi med najstarejše Marijine praznike (prve omembe segajo še v obdobje pred 4. st. po Kr.), je papež Pij XII. (1939–1958) versko resnico o Marijinem vnebovzetju slovesno razglasil šele leta 1950 z apostolsko konstitucijo Munificentissimus Deus. Številne cerkve po svetu – od mogočnih katedral do vaških in božjepotnih cerkvic – izpričujejo stoletno vero v Marijino vnebovzetje.
Pisna vira, ki poročata o Marijinem vnebovzetju ali zaspanju (lat. dormitio), sta t. i. apokrifna evangelija Zaspanje svete Božje Matere in Prehod blažene Device Marije. K tema spadajo še številni spisi in druga dela pomembnih teologov iz prvih stoletij krščanstva, npr. sv. Janeza Damaščana, sv. Efrema Sirskega, sv. Epifanija in Timoteja Jeruzalemskega.
V Sloveniji je Mariji posvečenih veliko župnijskih, podružničnih, zlasti pa božjepotnih cerkva in kapelic, zato je Marijino vnebovzetje v našem verskem izročilu globoko zakoreninjeno. Katoliška in Pravoslavna Cerkev ta praznik obhajata na isti dan.
Ob prazniku številni Slovenci romajo v Marijina svetišča. Romanja imajo globlji verski pomen zato, ker verujoče spominjajo, da je naše celotno zemeljsko življenje pravzaprav romanje, katerega cilj je večno življenje v nebesih. Marijino vnebovzetje pomeni poklon ženi, saj je Bog Marijo, ženo in mater, poveličal v nebesih. Katoliška Cerkev s praznovanjem tega praznika poudarja dostojanstvo in poklicanost vsake žene.
Marijino vnebovzetje je praznik upanja, saj nam govori, da je ena izmed nas ljudi – Marija, dosegla polnost življenja, ki ga kristjani vidimo v večnosti. Marijino poveličanje je svojevrstni poklon krščanstva ženi, saj je Bog prav Marijo, mater in ženo prvo na najodličnejši način poveličal v nebesih. S praznovanjem želi katoliška Cerkev poudariti tudi dostojanstvo in visoko poklicanost vsake žene.
Praznovanje nas tudi spominja, da sta v našem življenju pomembni tako materialna kot duhovna komponenta, tako večno kot zemeljsko in da se oba prepletata. Delo za duhovno ne pomeni zanemarjanje materialnega. Po krščanski tradiciji velja prav nasprotno: ko se trudimo za zemeljski napredek, si s tem že pripravljamo večno bivanje. Današnji praznik v nas poglablja to upanje, saj pred nas postavlja primer nekoga, ki mu je to na odlični način uspelo: Jezusovo mater Marijo.
Praznovanje Marijinega vnebovzetja nas želi spomniti tudi na to, da sta v življenju pomembni tako materialna kot duhovna sestavina, tako zemeljsko kot večno. Krščansko versko izročilo uči, da si s prizadevanjem za zemeljski napredek posameznik pripravlja večno bivanje. Marijino vnebovzetje v vernikih poglablja upanje, da je z življenjem po Marijinem vzoru želeni cilj bivanja pri Bogu dosegljiv za vsakega vernika.
Obnovitev izročitve Materi Božji
Odkar je Slovenija samostojna država na praznik Vnebovzete obnavljamo svojo izročitev Materi Božji s posebno molitvijo ali preprosto z molitvijo »O Gospa moja«.

»Izročitev Mariji bomo tudi letos obnovili v romarskih cerkvah, po župnijah in drugih svetih krajih. Marijo bomo prosili za pomoč, da bomo v zasebnem in javnem življenju spoštovali moralna načela ter načela pravičnosti, resnice, poštenosti, medsebojnega spoštovanja in osebnega dostojanstva,« je o izročitvi dejal upokojeni koprski škof Metod Pirih ter še poudaril: »Izročitev Mariji ima svojo vrednost in pomen le, če si v vsakdanjem življenju prizadevamo, da bi živeli in uresničevali tisto, kar smo z besedami obljubili in izpovedali.«
Marija je bila naša sopotnica, spremljevalka, naša priprošnjica in tolažnica v zgodovini. Mariji se želimo zahvaliti za njeno brezmejno skrb in materinsko varstvo. Naša hvaležnost je istočasno tudi naša velika prošnja in želja, da bi še najprej hodili pod njenim varstvom po poti žive vere, svetlega upanja in požrtvovalne ljubezni.

V koprski škofiji 15 cerkva posvečenih skrivnosti Marijinega vnebovzetja
Kar 15 župnijskih cerkva je na Primorskem, v koprski škofiji, posvečenih skrivnosti Marijinega vnebovzetja. Pri tem ne štejemo podružničnih cerkva. Zakaj tako veliko? Najstarejše cerkve so v krajih, kjer se je krščanstvo med Slovence širilo iz Ogleja, posvečene Mariji vnebovzeti. Marijinemu vnebovzetju so posvečene naslednje župnijske cerkve: koprska stolnica, Bertoki, Dekani, Movraž, Vreme, Knežak, Jelšane, Slavina, Kojsko, Medana, Kanal, Tolmin, Kobarid, Podmelc v Baški grapi in Spodnja Idrija. Isti skrivnosti je posvečenih tudi več podružničnih cerkva. Upokojeni koprski škof Metod Pirih v tej zvezi poudarja: »Marija je zvezda naše zgodovine in upanje naše prihodnosti. Vsa naša dežela je povezana z Marijo. Kar 15 župnijskih cerkva je pri nas v škofiji posvečenih Mariji Vnebovzeti. O Mariji in njenem češčenju v našem narodu pričajo številne umetnine, raznovrstne upodobitve, pesmi, glasba in neštete molitve. Ob Mariji so se navdihovali in vzgajali naši verni predniki.«
Vir: Katoliška Cerkev

Slovesnosti ljubljanskih škofov na praznik Marijinega vnebovzetja
2022-08-15
Na predvečer praznika Marijinega vnebovzetja, v nedeljo, 14. avgusta 2022, bo ob 19.00 nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore OFM daroval sveto mašo v podružnični cerkvi sv. Simona in Juda Tadeja v Vogljah v župniji Šenčur.
Na praznik Marijinega vnebovzetja, v ponedeljek, 15. avgusta 2022, bodo škofje ljubljanske nadškofije vodili naslednje slovesnosti:
Ob 10.00 bo na Brezjah, pred baziliko in narodnim svetiščem Marije Pomagaj sveta maša in ponovna slovesna izročitev slovenskega naroda Božji materi Mariji. Sveto mašo bo daroval ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore OFM.
Ob 11.00 bo pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik vodil slovesno sveto mašo v romarski cerkvi na Svetih gorah v župniji Sv. Peter pod Svetimi gorami.
Ob 7.00 bo pomožni škof msgr. dr. Franc Šuštar v župnijski cerkvi sv. Martina v Poljanah nad Škofjo Loko daroval slovesno mašo. Ob 10.00 pa bo daroval praznično sveto mašo v podružnični cerkvi Marijinega vnebovzetja na Malenskem vrhu v župniji Poljane nad Škofjo Loko.

30. obletnica izročitve slovenskega naroda Božji Materi Mariji
2022-08-15 10:00 - 12:00 (Europe/Ljubljana)
Poletje nas spominja na počitnice, dopuste, sprostitev in še toliko drugih stvari, ki spremljajo poletne dneve. Kristjanovo poletje pa svoj višek doživlja v prazniku Marijinega vnebovzetja, ki verne kristjane povabi na romanja v številne božjepotne cerkve. S temi romanji pokažemo svoje zaupanje v Marijino priprošnjo, izražamo svojo hvaležnost za uslišanja, ki smo jih bili deležni, in dejavno pokažemo, da ohranjamo krščanske korenine naših prednikov in si prizadevamo, da bi ostajale žive in globoke tudi za tiste, ki pridejo za nami. Praznik bo slovesen tudi v našem narodnem in škofijskem Marijinem svetišču na Brezjah. Mariji se hočemo zahvaliti za vso podporo in pomoč, ki smo je bili deležni v preteklem letu, letu zahtevnih preizkušenj, v katerem pa sta se pokazali naša solidarnostna zrelost in pripravljenost pomagati drug drugemu.
Zavedamo pa se, da bomo morali še naprej biti odgovorni in vztrajni pri premagovanju virusa, še večje zaupanje in upanje pa bomo potrebovali, da se bomo upirali virusu nasprotovanja in delitve, ki globoko prizadene narodovo tkivo. Goreče bomo moliti tudi za mir na svetu, na poseben način za trpečo Ukrajino, saj zaradi dolgotrajnosti agresije ne sme pogrešati našega sočutja, molitvene bližine in konkretne pomoči.
Mariji bomo zato priporočili našo Cerkev, naše družine, naše izseljence in zdomce. Priporočili ji bomo vse, ki so v naši državi odgovorni za skupno dobro in za pozitivno naravnanost naših medsebojnih odnosov. Priporočili ji bomo tudi našo državo.
Zaradi razmer, v katerih živimo, pa ji bomo priporočili tudi Evropo in svet.
Vse duhovnike vabim, da pri prazniških mašah 15. avgusta skupaj s svojimi verniki zmolijo molitev izročitve slovenskega naroda Mariji. Najdemo jo v Cerkvenem molitveniku na str. 264.
Glavna romarska maša na Brezjah bo ob 10.00.
Pri tej maši bomo še posebej slovesno obnovili izročitev našega naroda Mariji, saj letos obhajamo tridesetletnico, odkar je nadškof dr. Alojzij Šuštar na Brezjah prvič izročil slovenski narod Mariji.
Vse iskreno vabim, da priromate na Brezje. Skupaj bomo obhajali praznik Marijinega vnebohoda in skupaj se bomo ozirali v tisto prihodnost, ki jo je Gospod pripravil vsem, ki ga ljubijo.
Msgr. Stanislav Zore OFM,
nadškof

22. avgust - Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi vere
2022-08-22
Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je 22. avgust določila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
V nadaljevanju objavljamo avtorski prevod Resolucije A/RES/73/296in komentarstalnega opazovalca Svetega sedeža pri OZN v Ženevi in drugih mednarodnih organizacijah, nadškofa msgr. dr. Ivana Jurkoviča.

OZN – Resolucija A/RES/73/296
Generalna skupščina OZN:
potrjujoč cilje in načela zapisana v Ustanovni listini ZN in Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zlasti pravico do svobode misli, vesti in vere;
zaskrbljujoč zaradi nenehnih dejanj nestrpnosti in nasilja nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, vključno nad pripadniki verskih skupnosti in verskih manjšin po svetu ter zaradi naraščajočega števila in intenzitete teh dejanj, ki so pogosto zločinske narave in lahko imajo mednarodne značilnosti;
priklicujoč, da so države prednostno odgovorne za spodbujanje in varstvo človekovih pravic, vključno človekovih pravic tistih ljudi, ki pripadajo verskim manjšinam, vključno z njihovo pravico, da lahko svojo vero ali prepričanje svobodno uresničujejo;
zavedajoč se, da lahko imata odprta, konstruktivna in spoštljiva razprava o idejah ter medreligijski, medverski in medkulturni dialog na lokalnih, državnih, regionalnih in mednarodnih ravneh pozitivno vlogo v boju proti verskem sovraštvu, podpihovanju in nasilju;
potrjujoč pozitivno vlogo, ki jo lahko imata uresničevanje pravice do svobode mnenja in izražanja ter popolno spoštovanje svobode iskanja, prejemanja in posredovanja podatkov za krepitev demokracije in v boju proti verski nestrpnosti, ter priznavajoč nadalje, da uresničevanje pravice do svobode izražanja v skladu z 19. členom Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah vključuje posebne dolžnosti in odgovornosti;
poudarjajoč, da so svoboda vere ali prepričanja, svoboda mnenja in izražanja, pravica do mirnega zbiranja in pravica do svobode združevanja medsebojno odvisne, med seboj povezane ter vzajemno okrepljene, pri čemer poudarja vlogo, ki jo te pravice lahko imajo v boju zoper vse oblike nestrpnosti in diskriminacije zaradi vere ali prepričanja;
poudarjajoč, da imajo države, regionalne organizacije, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in civilna družba kot celota pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja;
priznavajoč, da posamezniki in ustrezne civilnodružbene organizacije pozitivno prispevajo k spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga, razumevanja in kulture miru;
vedoč za sodelovanje med Združenimi narodi in regionalnimi ter drugimi organizacijami pri spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga in vedoč tudi za dejavnost Zavezništva civilizacij Združenih narodov pri spodbujanju medkulturnega dialoga v tej zvezi;
ostro obsojajoč nenehno nasilje in teroristične napade nad posamezniki, prav tako nad pripadniki verskih manjšin, zaradi ali v imenu vere ali prepričanja in poudarjajoč pomembnost celovitega in inkluzivnega preventivnega pristopa, temelječega na skupnosti, v katerega je vključen širok nabor akterjev, tudi civilna družba in verske skupnosti;
potrjujoč svojo enoglasno obsodbo vseh terorističnih dejanj, metod in praks ter nasilnega ekstremizma, ki spodbuja terorizem v vseh njegovih pojavnih oblikah, ne glede na kraj, povzročitelja in vzrok dejanja;
izjavljajoč, da se terorizem in nasilni ekstremizem, če in kadar spodbuja terorizem, v vseh njunih pojavnih oblikah ne moreta in ne smeta povezovati z nobeno religijo, narodnostjo, civilizacijo ali etnično skupino;
globoko obžalujoč vsa nasilna dejanja, izvršena nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, kakor tudi druga takšna dejanja, ki so bila usmerjena zoper njihove domove, poslovne prostore, lastnino, šole, kulturne centre in svetišča, pa tudi vse napade na in v verskih objektih, krajih in romarskih središčih, ki pomenijo kršitev mednarodnega prava;
zavedajoč se, da so medsebojno sodelovanje, ki izboljšuje izvajanje že obstoječih pravnih sistemov, ki ščitijo posameznike pred diskriminacijo in zločini, storjenimi iz sovraštva, okrepljena medreligijska, medverska in medkulturna prizadevanja ter razširjeno izobraževanje o človekovih pravicah, pomembni prvi koraki v boju proti nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju zoper posameznike zaradi vere ali prepričanja;
zavedajoč se tudi pomembnosti, da žrtve nasilnih dejanj zaradi vere ali prepričanja in člani njihovih družin prejmejo ustrezno pomoč in podporo v skladu z veljavno zakonodajo,
1. sklene, da se 22. avgust določi za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja;
2. vabi vse države članice, relevantne organizacije sistema Združenih narodov in druge mednarodne in regionalne organizacije kakor tudi civilno družbo, vključno z nevladnimi organizacijami, s posamezniki in z zasebnimi sektorji, da na primeren način obeležijo Mednarodni dan;
3. prosi generalnega sekretarja, da opozori vse države članice, organizacije sistema Združenih narodov in civilnodružbene organizacije na to, da bi se ta resolucija ustrezno upoštevala.
Prevod: Agnes Kojc

Poročilo o kristjanofobiji in diskriminaciji kristjanov 2016–2021
Točka za prijavo kristjanofobije in vandalizma uperjenega proti slovenskim katoličanom

Verska svoboda osrednji dejavnik razvoja človeške družbe
»Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju na predlog Brazilije, Kanade, Egipta, Iraka, Jordanije, Nigerije, Pakistana, Poljske in Združenih držav Amerike sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je 22. avgust določila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
18. člen Splošne deklaracije človekovih pravic ZN določa, da ima vsakdo pravico do svobode misli, vesti in vere. To vključuje tudi pravico do svobodnega spreminjanja vere ali prepričanja ter svobodo, da vsakdo bodisi sam bodisi skupaj z drugimi ter javno ali zasebno izraža svojo vero ali prepričanje s poučevanjem, prakso, bogoslužjem in verskimi obredi.
Ker so v svetu nestrpna dejanja in nasilje nad posamezniki in skupinami zaradi njihove vere ali prepričanja v porastu, so zgoraj omenjene države Generalni skupščini Združenih narodov predlagale sprejetje posebne resolucije, s katero bi svet na to opozorili in tovrstna dejanja v bodoče preprečili.
Prav države, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in vsa civilna družba kot celota imajo pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja.
Papež Frančišek poudarja, da je nerazumljivo in zaskrbljujoče, da tudi danes v svetu ostajajo diskriminacije in omejitve pravic samo zaradi pripadnosti in javnega izpovedovanja določene vere. Še bolj pa je nesprejemljivo, da obstajajo celo resnična in dejanska preganjanja zaradi verske pripadnosti in tudi oboroženi spopadi. »To rani razum, ogroža mir in ponižuje človekovo dostojanstvo«. Za papeža je posebno boleče dejstvo, da so kristjani v svetu še posebej izpostavljeni diskriminaciji in nasilju. »Preganjanje kristjanov je danes celo silovitejše kot v prvih stoletjih Cerkve in obstaja več kristjanov mučencev kot v takratni dobi. In to se dogaja več kot 1700 let po Konstantinovem ediktu, ki je kristjanom podelil svobodo do javnega izpovedovanja njihove vere« (Nagovor papeža Frančiška udeležencem mednarodnega simpozija o verski svobodi z naslovom: Verska svoboda v mednarodnem pravu in svetovni konflikt vrednot, 20. junija 2014).
Misija Svetega sedeža v Ženevi je sodelovala pri predstavitvi omenjene Resolucije na sedežu organizacije. Kot v mnogih drugih okoliščinah je predstavila prepričanje Katoliške Cerkve o potrebnosti, da države članice Združenih narodov budno bdijo nad tem, da verska svoboda ostane ena izmed osrednjih dejavnikov razvoja človeške družbe, na katero se opirata tako graditev pravičnejšega sveta kot mirno sožitje med narodi.«
Nadškof msgr. dr. Ivan Jurkovič,
apostolski nuncij

Vir: Kanonist
Zapis najdete na spletni strani Katoliške Cerkve

Sv. Jernej, apostol, praznik
2022-08-24
24. avgusta goduje sv. Jernej, apostol.
Jernej je bil eden izmed dvanajsterih apostolov, ki jih je Gospod izbral, da nadaljujejo njegovo delo. Iz evangeljskih knjig in Apostolskih del zvemo malo o njem. Po novejših novozaveznih raziskovanjih je istoveten z Natanaelom, o katerem nam pripoveduje evangelist Janez, da ga je Filip pripeljal k Jezusu. Ob tem prvem srečanju mu je Jezus takoj razodel svoj dar, da ve za skrivnosti, ko mu je izjavil, da ga je videl pod smokvinim drevesom, preden ga je Filip poklical in mu ga predstavil.
Natanael je bil doma iz Kane v Galileji, kjer je Jezus naredil prvi čudež. Ko je Filip pripovedoval prijatelju Natanaelu o svojem srečanju z Jezusom iz Nazareta, se je Natanael, ki je vedel, da Nazarečani niso bili na dobrem glasu, začudil in vprašal: »Ali mar more priti kaj dobrega iz Nazareta?« Ob takem nezaupanju je bilo Natanaelovo srečanje z Jezusom nepozabno. Ko ga je Jezus videl, da prihaja k njemu, je pohvalil njegovo odkritosrčnost in poštenost z besedami: »Glej, pravi Izraelec, v katerem ni zvijače.« Ko se je ta začudil, od kod ga pozna, mu je Jezus odgovoril: »Preden te je Filip poklical, ko si bil pod smokvinim drevesom, sem te videl.« V Natanaelu je bil premagan zadnji dvom, ko ga je Jezus prepričal s svojo vsevednostjo: »Učenik, ti si Sin božji, ti si kralj Izraelov.« Čeprav evangelist tega izrecno ne omenja, je Jezus gotovo že ob tem prvem srečanju izbral Natanaela za učenca, ki je potem vsa tri leta spremljal Gospoda na njegovih potih po Galileji, Judeji in Samariji.
Na seznamu apostolov Natanael izrecno ni omenjen, v splošnem ga istovetijo z apostolom Jernejem (Bartolomejem), to pa zato, ker Sveto pismo povsod omenja s Filipom tudi Jerneja že preden sta spoznala Jezusa, sta si bila prijatelja. Filip je Jerneja tudi pripeljal k Jezusu in mu ga predstavil. Po vsem tem je upravičena domneva, da Natanael in Jernej pomenita isto osebo. Vsekakor pa je bil Jernej med prvimi apostoli, ki jih je Gospod poklical. Po vstajenju srečamo Natanaela z drugimi apostoli, ki so lovili ribe v Genezareškem jezeru in se jim je Jezus prikazal.
Po poznejšem izročilu je Jernej oznanjal evangelij v Indiji, Mezopotamiji, Partiji, Likaoniji, Veliki Armeniji, morda tudi v Egiptu. Na začetku so ga nekaj časa spremljali Andrej, Matej ali Filip. Domnevajo, da je umrl mučeniške smrti v Armeniji v mestu Albanopolis, kjer so mu na ukaz kralja Astiaga živemu potegnili kožo s telesa, nato ga pa obglavili ali križali.
V 6. stoletju so svetnikove kosti prenesli iz Albanopolisa na otok Lipari, v 9. stoletju so jih prenesli v Benevent, od koder jih je leta 983 cesar Oton III. dal prenesti v sv. Jerneju posvečeno cerkev ob Tiberi v Rimu. Svetnikovo lobanjo hranijo od leta 1238 kot dragoceno relikvijo v stolnici v Frankfurtu. Nekaj svetih moči apostola Jerneja so že v dobi Karla Velikega imeli v Aachnu, kamor so od 14. stoletja tudi Slovenci radi romali; meščani iz Ljubljane in Kranja so imeli v Aachnu poseben oltar sv. Cirila in Metoda in stalnega slovenskega duhovnika.
Ime sv. Jerneja se omenja v rimski evharistični molitvi pri maši. Njegov god se 24. avgusta praznuje že od 9. stoletja dalje; od tedaj pa do leta 1955 je imel celo svojo vigilijo. Slovenci sv. Jerneja radi častijo, posvečenih mu je 12 farnih in 17 podružničnih cerkva. Jernejevo je ponekod velik kmečki praznik. Na Koroškem je jernejevo najimenitnejši dan za nabiranje zdravilnih zelišč, saj imajo ta dan posebno moč. Jernejevo je bil nekoč dan, ko so se plačevale obresti in računi, dan hvale za pospravljeno žetev. Jernej je tudi pomemben mejnik v jesenskem vremenu: Po vremenu sv. Jerneja rada se vsa jesen nareja. Ali: kakor sv. Jernej vremeni, se vsa jesen drži. Po Slovenskih Goricah postavljajo klopotce.
Upodabljajo ga s kratkimi lasmi in kratko pristriženo brado, v desnici drži nož, s kakršnim so ga drli, v levici pa knjigo, ker staro izročilo pravi, da je v Arabijo prinesel evangelij sv. Mateja in ga imel za podlago svojih misijonskih govorov.
Za svojega zavetnika ga časte knjigovezi, usnjarji, rokavičarji, strojarji, krojači, čevljarji, kmetje, viničarji in pastirji. Kličejo ga na pomoč pri živčnih boleznih in trganju.
Vir: Župnija Polzela
Besedilo je vzeto s strani Katoliške Cerkve

2. mladinski festival v soboški škofiji
2022-08-27 14:00 - 19:00
Škofijski odbor za mlade škofije Murska Sobota bo po vzoru Mladifesta iz Medžugorja v soboto, 27. avgusta 2022, organiziral 2. Mladinski festival v Sloveniji.
Z geslom festivala »S teboj, mati Marija« želimo k nam prenesti utrip Medžugorja. Gre za dogodek, ki je namenjen vsem generacijam, s posebnim ozirom na mlade, potekal pa bo v župniji sv. Cirila in Metoda v Radencih. Lansko leto smo Mladinski festival izvedli prvič – v spletni obliki, kjer nas je v povprečju spremljalo več kot 1000 spletnih gledalcev, hkrati pa smo dogodek prenašali na TV-programu Exodus TV in Radiu Ognjišče.
Program 27. avgusta v župnijski cerkvi v Radencih:
14.00 – začetek, pozdrav, pesem;
14.30 – kateheza;
15.30 – pričevanje;
16.30 – priložnost za spoved in malica;
18.00 – molitev rožnega venca;
19.00 – sveta maša, po maši procesija s kipom Marije, adoracija in slavilni glasbeni večer.
ŠOM Murska Sobota
Vir: Katoliška Cerkev

Teden vzgoje 2022: V vzgoji hodimo skupaj
2022-09-04 - 2022-09-11
Naslov letošnjega Tedna vzgoje je V vzgoji hodimo skupaj, potekal pa bo od 4. do 11. septembra 2022.
Pripravili so ga v sodelovanju s Slovenskim katehetskim uradom in Komisijo za šolstvo pri Slovenski škofovski konferenci. Tudi letos gradivo, ki ga najdete na povezavi, prinaša 8 razmišljanj različnih avtorjev, na temo sinode in vzgoje. Prispevke se lahko uporabi za branje pri bogoslužju, pa tudi za osebno premišljevanje. Vsakemu dnevu so dodane prošnje, ki naj služijo kot pobuda za molitev, prav tako v osebnem življenju kot tudi v skupnostih. Posebej opozorimo na blagoslov šolskih torb in šolskega leta, ki se nahaja na koncu gradiva.
Gradivo tedna vzgoje 2022
Tiskovna konferenca ob Tednu vzgoje 2022.

Rojstvo Device Marije, praznik
2022-09-08
Praznik Marijinega rojstva obhajamo 8. septembra. Katoliška in Pravoslavna Cerkev Marijino rojstvo praznujeta na isti dan.

Zgodovinski podatki o prazniku
Praznik Marijinega rojstva izvira iz Palestine, iz časa posvetitve cerkve v Jeruzalemu, ki jo izročilo prepoznava kot baziliko sv. Ane, Marijine matere. Praznovanje Marijinega rojstva se je najprej razširilo na Vzhodu, v Rimu, kamor so ga prinesli vzhodni menihi, pa so ga začeli obeleževati ob koncu 7. stoletja. Postopno in na različne načine se je praznik v naslednjih stoletjih razširil tudi drugod po zahodni Evropi.
Od 13. stoletja naprej je dobil še večji pomen, saj je postal slovesni praznik, pred katerim je potekala posebna osemdnevna priprava (osemdnevnica), na sam predvečer praznika pa je bila uvedena vigilija (molitveno bdenje). Osemdnevnico je papež Pij X. (1903–1914) skrajšal, Pij XII. (1939–1958) pa leta 1955 docela odpravil. Praznik Marijinega rojstva danes tako vzhodno kot zahodno cerkveno izročilo obhajata 8. septembra, natanko 9 mesecev po prazniku Marijinega brezmadežnega spočetja, ki ga Cerkev obhaja 8. decembra.

Pomen praznika Marijinega rojstva
Evangeliji o Marijinem rojstvu ne poročajo. Izročilo praznika Marijinega rojstva temelji na apokrifnem spisu z naslovom Janezov protoevangelij iz konca 2. stoletja. Avtorstvo dokumenta je sicer dvomljivo, opisuje pa pomembno zgodovinsko dejstvo rojstva Jezusove matere. Katoliška Cerkev se skozi cerkveno leto, poleg Jezusovega rojstva, spominja rojstva še dveh oseb: Marije in Janeza Krstnika. Pri ostalih svetnikih se vedno spominja le dneva njihove smrti. Razlog za to je edinstveno poslanstvo, ki sta ga oba opravila v zgodovini odrešenja. S tega vidika je Marijino rojstvo, tako kot rojstvo Janeza Krstnika, v neposredni povezavi s prihodom Odrešenika Jezusa Kristusa na svet. Marijino rojstvo in njena življenjska pot imata zato pomen, ki presega njeno osebo.
Marijino življenje je neločljivo povezano z Jezusovim življenjem, saj je s svojim materinstvom soudeležena v odrešenjskem načrtu, ki ga je Bog pripravil za človeka in vsebuje učlovečenje, življenje, smrt in vstajenje Božjega sina Jezusa Kristusa. Marija je kot Odrešenikova mati vključena v samo jedro odrešenjskega načrta.
Slovensko izročilo o prazniku Marijinega rojstva
Naši predniki so praznikoma Marijinega vnebovzetja (15. avgust) in Marijinega rojstva (8. september) dali slovensko ime: veliki in mali šmaren oziroma vélika in mala maša, pa tudi velika in mala gospojnica. Obdobje med tema dvema praznikoma je znano kot obdobje romanj v Marijina romarska svetišča. Ponekod v skladu z izročilom na malo mašo ohranjajo navade, ki veljajo za veliko mašo (npr. blagoslov rož ipd.). Ta dan pomeni že začetek jeseni, saj ponekod mala maša za suknjo vpraša ali pa odpre dolinsko pašo (mala maša – v vsakem grmu paša).
Vir: Katoliška Cerkev

Konferenca o liturgiji in liturgični glasbi Sacrificium laudis
2022-09-10 09:00
V soboto, 10. septembra 2022, bo v cistercijanski opatiji v Stični potekala konferenca o liturgiji in liturgični glasbi Sacrificium laudis, ki jo organizira Zavod za cerkveno glasbo v sodelovanju z Zavodom Cisterca.
Vabljeni tako organisti in zborovodje, cerkveni pevci, duhovniki in vsi, ki vas zanima liturgija in liturgična glasba.
Na celodnevni konferenci bodo v dopoldansko dogajanje vstopili s sveto mašo in sodelovanjem pri petju, nato bodo strokovnjaki s področja liturgične formacije spregovorili o vlogi le-te v preteklosti, danes in v prihodnje, v popoldanskem delu pa bodo sledile liturgično in liturgično-glasbeno obarvane delavnice (koralno petje, liturgika za cerkvene glasbenike, petje evangelija …) in okrogla miza z gosti s pastoralnega, katehetskega in glasbenega področja. Dan bodo sklenili s skupnim obhajanjem slovesnih večernic. Kdor želi, se lahko udeleži še druženja ob večerji in koncerta koralne glasbe v križnem hodniku stiškega samostana.
Več informacij in obrazec za prijavo najdete na naslovu https://cerkvena-glasba.si/sacrificium-laudis.
Vir: Katoliška Cerkev

Škofijski molitveni dan za nove duhovne poklice, svetost in stanovitnost poklicanih
2022-09-10 09:00 - 11:30
Letošnje škofijsko molitveno srečanje, ki bo v soboto, 10. septembra, na Brezjah, bo potekalo pod geslom »Pojdi in popravi mojo Cerkev!«. Božje naročilo sv. Frančišku, da naj s svojo svetostjo in preprostostjo pomaga prenoviti Cerkev, je namenjeno tudi nam, predvsem duhovnikom, redovnicam in redovnikom. Vsak izmed nas je ob prizadevanju za svetost najlepša reklama za duhovne poklice in vsak na stranpoteh največja ovira za vse, ki sledijo zgledu.
Naj bo letošnje srečanje priložnost, da pri Mariji Pomagaj obnovimo prvotno gorečnost. Povabim bogoslovce, diakone, duhovnike, redovnike in redovnice, da se v čim večjem številu srečamo na Brezjah. Molitvena ura se začenja ob 9.00, sveta maša pa ob 10.00. Po bogoslužju bo srečanje za ministrante. Povabite in organizirajte prevoz za vernike in zveste molivce za duhovne poklice. Spodbudite tudi peš romanja in kolesarje, da s svojim trudom prispevajo k učinkovitosti dneva.
Jure Ferlež,
voditelj komisije za duhovne poklice

Teden mladih
2022-09-11
Letošnji teden mladih bo potekal od 11. do 17. septembra. Začel se bo z nedeljo mladih (11. 9.) in zaključil s Stično mladih (17. 9.). Vse župnije ste prejele knjižico s pripravljenim nedeljskim bogoslužjem. Vabimo vas, da mlade povabite k sodelovanju. Naj bo to praznik za vso župnijo. Hkrati naj župnije na to nedeljo še posebej molijo in se Bogu zahvalijo za mlade.
Prenos svete maše ob 10.00 na Radiu Ognjišče bo iz Stolne župnije Maribor. Na različne načine, s spodbudami in vsebinami bomo obeležili teden mladih, ki bo svoj vrhunec doživel na Stični mladih.
Matevž Mehle,
Urad za mlade

Povišanje sv. Križa, praznik
2022-09-14
Skoraj 300 let je bil Gospodov grob in križ globoko zakopan v zemlji. Ko je cesar Konstantin dal kristjanom svobodo je njegova mati Helena dala kopati tam, kjer je moral biti Gospodov grob in križ. Razkrili so grob in našli križ.
Konstantin je dal nad Gospodovim grobom sezidati cerkev Kristusovega vstajenja in cerkev Svetega križa, ali kakor navadno pravimo cerkev Božjega groba. Cerkvi sta bili med seboj povezani, sta bili posvečeni 13. septembra 335. V veličastni cerkvi Božjega groba (Svetega križa) so naslednji dan, to je 14. septembra, prvič izpostavili relikvijo svetega križa v slovesno češčenje. Od tedaj naprej so vsako leto na ta dan praznovali „povišanje svetega križa“. Tako je posvečenje dvojne cerkve skupaj z izpostavitvijo ostankov Jezusovega križa bilo povod za najstarejši praznik v čast svetemu križu.
Kmalu so obhajali ta praznik tudi v Carigradu. V Rimu ga je uvedel v 7. stoletju papež Gregor Veliki. Praznik nas spodbuja, naj z živo vero častimo podobo križa, veliko znamenje krščanstva. Na križu je trpel sam Božji Sin Jezus Kristus. Na njem je umrl On, ki ga je Bog dal za nas vse, ki je vstal od mrtvih in sedaj pri Očetu prosi za nas. Praznik nas spominja, da je Božja Ljubezen tako velika in močna, da je izničila lastnega Sina, da bi bili mi odrešeni. To nas vodi do spoznanja, da je ljubezen vedno, združena z žrtvijo. Ljubezni je lastno, da se žrtvuje, da trpi, da se izniči.
Praznik povišanja svetega križa nas vabi, naj bi se radi ozirali na križ, saj nam bo pogled nanj odkrival edine resnične vrednote. Križ nam govori, da je na začetku vsega ljubezen. Govori nam, da je ljubezni lastno, da se žrtvuje. Križ nam govori, da samo nesebično žrtvovanje in izpričanje rodi ljubezen in vodi v življenje. Zato nam križ vedno kliče v zavest Jezusove besede: „Če hoče kdo priti za menoj, naj se odpove sam sebi in vzame svoj križ ter hodi za menoj. Kdor namreč hoče svoje življenje rešiti, ga bo izgubil. Kdor pa svoje življenje zgubi zaradi mene, ga bo našel“ (Mt 16, 24-25).
Iz spletne strani www.kapitelj.com. Vir: France Oražem; Leto Kristusove skrivnosti 95 – 96
Vir: Katoliška Cerkev

Pastoralni tečaj 2022
2022-09-14 08:00 - 17:00
Laični sodelavci v pastorali
Novo pastoralno leto 2022/23 se bo začelo s pastoralnim tečajem, ki bo potekal v Zavodu sv. Stanislava v Šentvidu nad Ljubljano v sredo, 14. septembra 2022, ob 9.00.
Osrednja tema tečaja bo sodelovanje med duhovnikom in laičnimi sodelavci, voditelji skupin.
Pastoralni tečaj bo poskušal pokazati prednosti in ne slabosti vključevanja laikov v življenje župnije.
Pastoralni sodelavci naj bi v veliki meri vodili župnijsko življenje, župnik pa je zraven kot duhovni voditelj, asistent in odgovorna oseba.
Branko Cestnik bo predstavil izhodišča sodelovanja duhovnikov in laikov v pastorali mladih in širše v pastorali. Vsak s svojo karizmo in znanjem smo sodelavci in se dopolnjujemo.
Sandi Koren bo predstavil konkretne pozitivne izkušnje sodelovanja in prepletenosti dela laiškega voditelja in poslanstva duhovnika v pastorali mladih.
Sodelovanje duhovnikov in laikov je pomembno, še prej pa se postavi vprašanje, kako primerne laike prepoznati, nagovoriti za pastoralno sodelovanje, jih navdušiti, oblikovati …
Kako to poteka na drugih ravneh (je kakšna tovrstna podobnost z našo težavo), nam bo poskušala predstaviti podjetnica prof. mag. Jerneja Kamnikar.
Na tečaj ste vabljeni vsi duhovniki, redovniki, redovnice, katehistinje in kateheti.
Igor Dolinšek,
voditelj Pastoralne službe

Stična mladih
2022-09-17 09:30 - 21:00
Vabimo vas, da mlade iz svoje župnije spodbudite k udeležbi na Stični mladih, ki bo potekala 17. septembra 2022 v cistercijanskem samostanu v Stični. Letošnje geslo je: Izberi vihar (prim. Mt 14,22-33). Cena vstopnice v predprodaji je 10 €, na dan Stične pa 12 €. V ceno je všteta tudi večerja. Predprodaja vstopnic in vozovnic za vlak, ki bo na dan Stične mladih peljal iz Ljubljane, poteka preko spletne trgovine Katoliške mladine. Prav tako vas vabimo, da za mlade organizirate prevoz iz župnije oz. dekanije. Avtobuse boste lahko po 5. septembru prijavili preko spleta.
Dnevni red:
po 9.30 odprtje vhoda;
10.00 uvodni program;
11.00 sveta maša;
12.30 čas za kosilo, druženje, ogled stojnic;
14.00 delavnica (1. krog);
15.30 odmor;
16.00 delavnice (2. krog);
18.00 večerja;
19.30 večerni program;
21.00 zaključek in odhod domov.
Od 13.00 do 18.00 bo potekal športni turnir v odbojki, nogometu in košarki (odvisno od interesa športnih ekip). Ekipe se lahko prijavijo na spletni strani sticna.net.
Ves dan bosta možna adoracija v opatovi kapeli in zakrament svete spovedi v cerkvi. Seznam delavnic in druge informacije so dostopni na spletni strani Stične mladih.
Dan pred Stično bo organizirano romanje, ki bo v petek, 16. septembra. Več informacij bo objavljenih na spletni strani.

Nedelja svetniških kandidatov
2022-09-18 15:00 - 17:00
Na nedeljo svetniških kandidatov bo letos v ospredju škof Anton Vovk. Molitvena ura se bo 18. septembra v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja začela ob 15. uri, ob 16. uri pa bo evharistijo obhajal ljubljanski nadškof msgr. Stanislav Zore OFM.

Sv. Matej, apostol in evangelist, praznik
2022-09-21
Sv. Matej je Jezusov apostol, ki je za kristjane v Palestini napisal sveti evangelij. Preden je šel za Jezusom, se je imenoval Levi in je bil cestninar (mitničar).

Tretje vseslovensko srečanje mož
2022-09-24 09:00 - 17:30
Tretje vseslovensko srečanje mož bo v soboto, 24. septembra 2022, v Mariboru. Sveto mašo bo daroval mariborski nadškof metropolit msgr. Alojzij Cvikl.
Potem, ko je zaradi epidemije odpadlo srečanje, ki je bilo načrtovano marca 2020, so se voditelji in predstavniki moških skupin po Sloveniji skupaj z Uradom za družino pri SŠK odločili, da čim prej izpeljejo tretje vseslovensko srečanje mož, očetov in sinov. Srečanje z naslovom Moškega in žensko je ustvaril bo v Zavodu Antona Martina Slomška, na Vrbanski cesti 30, v Mariboru.
Letak s programom
Plakat
Več informacij boste našli na spletni strani krscanski-mozje.si in moskaduhovnost.si, kjer se zbirajo tudi prijave.

Luka Mavrič
Urad za družino SŠK

Svetovni dan migrantov in beguncev
2022-09-25
V četrtek, 12. maja 2022, je izšlo sporočilo svetega očeta Frančiška za 108. svetovni dan migrantov in beguncev, ki ga bomo letos obhajali 25. septembra 2022 z naslovom Graditi prihodnost z migranti in begunci. Ta naslov izhaja iz Pisma Hebrejcem: »Nimamo tu stalnega mesta, ampak iščemo prihodnje« (Heb 13,14).
Graditi prihodnost z migranti in begunci
»Nimamo tu stalnega mesta, ampak iščemo prihodnje« (Heb 13,14).
Dragi bratje in sestre!
Končni smisel našega »potovanja« na tem svetu je iskanje resnične domovine, Božjega kraljestva, ki ga je vzpostavil Jezus Kristus, ki se bo v polnosti uresničilo, ko bo On ponovno prišel v slavi. Njegovo kraljestvo še ni dovršeno, je pa že prisotno v tistih, ki so sprejeli odrešenje. »Božje kraljestvo je v nas. Čeprav je še vedno eshatološko, je prihodnost sveta in človeštva, se istočasno že nahaja v nas.«[1]
Prihodnje mesto je »mesto, ki ima temelje in je njegov graditelj in stvaritelj Bog« (Heb 11,10). Njegov načrt predvideva intenzivno gradbeno dejavnost, v katero se moramo vsi čutiti osebno vpleteni. Gre za natančno delo osebnega spreobrnjenja in preoblikovanja stvarnosti, da bi vse bolje odgovarjala Božjemu načrtu. Drame zgodovine nas opominjajo, kako daleč je še dosega našega cilja, novi Jeruzalem, »prebivališče Boga med ljudmi« (Raz 21,3). Vendar nam zaradi tega ni treba izgubiti poguma. V luči tega, kar smo se naučili v stiskah zadnjih časov, smo poklicani, da obnovimo svojo zavezanost graditvi prihodnosti, ki bo bolj skladna z Božjim načrtom; sveta, v katerem bodo vsi mogli živeti v miru in dostojanstvu.
»Mi pa po njegovi obljubi pričakujemo nova nebesa in novo zemljo, v katerih biva pravičnost« (2 Pt 3,13). Pravičnost je ena od sestavnih prvin Božjega kraljestva. Pri vsakdanjem iskanju njegove volje jo moramo graditi s potrpežljivostjo, žrtvovanjem in odločnostjo, da bi bili nasičeni vsi, ki so je lačni in žejni (prim. Mt 5,6). Pravičnost Kraljestva moramo razumeti kot izpolnitev božanskega reda, njegovega harmoničnega načrta, kjer v umrlem in vstalem Kristusu vse stvarstvo spet postane »dobro« in človeštvo zelo dobro« (prim. 1 Mz 1,1-31). Da pa bi zavladala ta čudovita harmonija, moramo sprejeti Kristusovo odrešenje, njegov evangelij ljubezni, da se odpravijo neenakosti in diskriminacije sedanjega sveta.
Nihče ne sme biti izključen. Njegov načrt je bistveno vključujoč in postavlja v središče prebivalce bivanjskih obrobij. Med njimi je veliko migrantov in beguncev, razseljenih oseb in žrtev trgovine z ljudmi. Gradnja Božjega kraljestva je z njimi, saj brez njih ne bi bilo kraljestvo, ki ga Bog želi. Vključevanje ranljivih oseb je nujen pogoj za pridobitev polnega državljanstva. Gospod namreč pravi: »Pridite, blagoslovljeni mojega Očeta! Prejmite v posest kraljestvo, ki vam je pripravljeno od začetka sveta! Kajti lačen sem bil in ste mi dali jesti, žejen sem bil in ste mi dali piti, tujec sem bil in ste me sprejeli, nag sem bil in ste me oblekli, bolan sem bil in ste me obiskali, v ječi sem bil in ste prišli k meni » (Mt 25,34-36).
Graditi prihodnost z migranti in begunci pomeni tudi prepoznati in ovrednotiti, koliko lahko vsak izmed njih prispeva procesu gradnje. Ta pristop k migracijskemu pojavu rad gledam skozi neko Izaijevo preroško videnje, v katerem tujci niso predstavljeni kot napadalci in uničevalci, ampak kot prizadevni delavci, ki gradijo obzidje novega Jeruzalema, Jeruzalema, ki je odprt za vsa ljudstva (prim. Iz 60,10-11).
V isti prerokbi je prihod tujcev predstavljen kot vir obogatitve: »k tebi se bo obrnilo bogastvo morja, imetje narodov bo prišlo k tebi« (60,5). Zgodovina nas dejansko uči, da je bil prispevek migrantov in beguncev bistven za socialno in gospodarsko rast naših družb. In to je še danes. Njihovo delo, njihova zmožnost za žrtvovanje, njihova mladost in njihovo navdušenje obogatijo skupnosti, ki jih sprejmejo. Ta prispevek pa bi lahko bil še veliko večji, če bi ga ovrednotili in podpirali s ciljno usmerjenimi programi. Gre za ogromen potencial, ki bi lahko prišel do izraza, če bi mu le dali možnost.
Prebivalci novega Jeruzalema – še vedno prerokuje Izaija – imajo vedno na stežaj odprta mestna vrata, da lahko vstopijo tujci s svojimi darovi: »Tvoja vrata bodo vedno odprta, noč in dan se ne bodo zaprla, da pripeljejo k tebi množico narodov« (60,11). Navzočnost migrantov in beguncev predstavlja velik izziv, pa tudi priložnost za kulturno in duhovno rast za vse. Po njihovi zaslugi imamo možnost, da bolje spoznamo svet in lepoto njegove raznolikosti. Lahko dozorevamo v človečnosti in skupaj gradimo večji »mi«. V vzajemni razpoložljivosti nastajajo prostori rodovitnega soočenja različnih pogledov in izročil, ki duha opirajo za nove perspektive. Odkrivamo tudi bogastvo, ki ga vsebujejo nam neznana verstva in duhovnosti, to pa nas spodbuja k poglabljanju naših lastnih prepričanj.
V Jeruzalemu ljudstev Gospodov tempelj lepšajo darovi, ki prihajajo iz tujih dežel: »Vsa kedárska drobnica se bo zbrala pri tebi, nebajótski ovni ti bodo stregli. Povzpeli se bodo na moj spravni oltar, hišo svojega veličastva bom poveličal« (60,7). V tej perspektivi prihod katoliških migrantov in beguncev daje nove energije cerkvenostnemu življenju skupnosti, ki jih sprejemajo. Pogosto so nosilci poživljajoče dinamike in animatorji zvenečih praznovanj. Podelitev verskih izrazov in različnih pobožnosti predstavlja privilegirano priložnost, da polnejše živimo katoliškost Božjega ljudstva.
Dragi bratje in sestre, in zlasti vi, mladi! Če hočemo sodelovati z našim nebeškim Očetom pri gradnji prihodnosti, storimo to skupaj z našimi brati in sestrami migranti in begunci. Gradimo jo danes! Prihodnost se namreč začenja danes in začenja se pri vsakem od nas. Odgovornosti za odločitve, ki jih je treba sprejeti sedaj, ne moremo prepustiti prihodnjim rodovom, da bi se lahko uresničil Božji načrt za svet in bi prišlo njegovo kraljestvo pravičnosti, bratstva in miru.
Molitev
Gospod, naredi nas za nosilce upanja,
da bo tam, kjer je tema, kraljevala tvoja luč,
in se bo tam, kjer je vdanost v usodo, spet rodilo zaupanje v prihodnost.
Gospod, naredi nas za orodje tvoje pravičnosti,
da bo tam, kjer je izključevanje, cvetelo bratstvo,
in kjer je pohlepnost, uspevala vzajemna podelitev.
Gospod, naredi nas za graditelje tvojega Kraljestva
skupaj z migranti in begunci
in z vsemi prebivalci vseh obrobij.
Gospod, naj se naučimo, kako lepo je,
če vsi živimo kot bratje in sestre. Amen.
Rim, Sv. Janez v Lateranu, 9. maja 2022
FRANČIŠEK

[1] Sv. Janez Pavel II., Govor ob obisku rimske župnije sv. Frančiška Asiškega in sv. Katarine Sienske, zavetnikov Italije, 26. novembra 1989.
Vir: Vatican News – slovenska redakcija in Katoliška Cerkev

Sv. Mihael, Gabrijel, Rafael - nadangeli, praznik
2022-09-29
Sveto pismo poroča tudi o treh angelih s posebnimi nalogami in jih imenuje Mihael, Gabrijel in Rafael. Na današnji dan so posvetili rimsko cerkev sv. Mihaela; praznik je znan že iz 5. stoletja, po novem koledarju pa častimo vse tri nadangele na isti dan.
Vir: Hozana.si

Taizejska molitev
2022-09-29 20:00
Septembra ponovno začenjamo taizéjske molitve. Prva molitev v novem šolskem letu bo 29. septembra 2022 ob 20.00 v Evangeličanski cerkvi, ki je na Gosposvetski cesti 9 v Ljubljani. Datume in lokacije drugih taizejskih molitev med letom lahko preverite na spletni strani Katoliške mladine.
Matevž Mehle,
Katoliška mladina

Seminarji Karitas: Skupaj delajmo za dobro
2022-09-30 - 2022-10-01
V začetku oktobra bodo na štirih lokacijah potekali tradicionalni seminarji Karitas pod naslovom: Skupaj delajmo za dobro. Razmišljali bomo o družbenem nauku Cerkve, sodelovanju in skrbi za dobre sodelavce Karitas. Seminarji so namenjeni sodelavcem Karitas in vsem ljudem dobre volje.
Termini in lokacije:
30. 9. in 1. 10. 2022 Samostan Stična
30. 9. in 1. 10. 2022 Gnidovčev dom, Mirenski grad
7. in 8. 10. 2022 Dom sv. Jožef Celje
7. in 8. 10. 2022 Zavod Marianum Veržej
Seminar je za vse sodelavce Karitas brezplačen. Zaradi lažje organizacije, in ker ne vemo, kako bo jeseni z epidemijo, je obvezna predhodna prijava najkasneje teden dni pred posameznim seminarjem na: info@karitas.si. Program bo objavljen tudi na spletni strani: www.karitas.si.
Slovenska Karitas

Teden za življenje 2022
2022-10-02 - 2022-10-09
Ne zavrzi življenja

Življenje je več, mnogo več kot potrošne dobrine.
Ni kot časopis, ki ga kupiš, prebereš in odvržeš v smeti.
Ni serijski proizvod.
Življenje je edinstveno, enkratno, neponovljivo kakor cvet.
Je bolj čudovito kakor najlepša cvetlica.
Je krhko kakor dragocena vaza.
Je klic v rast, v napor, za vedno nove dosežke.
Je klic v ljubezen.
Je dragoceno kakor sijoči biser.
Življenje kakor biser zori v trpljenju:
»Školjka na morskem se dnu razbolela je, v biser je stisnila svojo vso bol« (O. Župančič).
Življenje ni samo za danes, ampak ima svoj jutri. Ima prihodnost.
Življenje ima neizmerno vrednost, od spočetja dalje in vse do naravne smrti. In onstran.
Zato ne zavrzi življenja.
Življenje je Božji dar.
Sprejmi ga, objemi ga, ljubi ga.
ZAČETEK TEDNA ZA ŽIVLJENJE bo s sveto mašo na Brezjah, v nedeljo 2. oktobra ob 16. uri .
Na naši spletni strani bodo objavljena razmišljanja in prispevki.
ZAKLJUČEK TEDNA ZA ŽIVLJENJE bo v nedeljo 9. oktobra. Krajše razmišljanje ob nedeljski Božji besedi bo objavljeno na spletni strani.
Naj bo Teden za življenje za spodbudo, za več življenja med nami.
Več na spletni strani Tedna za življenje.

Pobožnost prvih petkov na Katoliški mladini
2022-10-07 06:30 - 07:30
V petek, 7. oktobra 2022, bomo v cerkvi na Taboru v Ljubljani začeli z obhajanjem pobožnosti Srca Jezusovega. Tam se bomo srečevali vsak prvi petek ob 6.30.
Začetki
Pobožnost prvih petkov izhaja iz razodetja Jezusa francoski redovnici Marjeti Alacoque. Jezus ji je naročil, naj vsak prvi petek v mesecu v zadoščevanje za grehe prejme sveto obhajilo. Tako je sv. Marjeta Alacoque po Jezusovem naročilu pričela širiti češčenje Njegovega Presveta Srca in pobožnost prvih petkov v spravo za vse grehe, s katerimi ga žalijo ljudje.
Zakaj obhajamo pobožnost prvih petkov?
Jezus Kristus, ki se je iz ljubezni do nas daroval na križu, je namesto hvaležnosti in ljubezni deležen preklinjanja, zasramovanja ter norčevanja iz vsega, kar je sveto in posvečeno Njemu. Z mnogimi grešnimi dejanji človek zadaja bolečino ljubečemu Srcu Jezusovem.
Zakaj ravno petki?
Presveto Jezusovo Srce je bilo v petek na križu prebodeno s sulico, v petek je prelilo za nas zadnjo kapljico svoje dragocene krvi in tako pokazalo svojo neskončno ljubezen in usmiljenje do nas. Prav na prvi petek je Jezus Marjeti naročil, naj »prejme vsak prvi petek v mesecu sveto obhajilo«.
Zakaj jih je devet?
Številka devet je tradicionalno povezana z devetnevnicami. Jezus je rekel sv. Marjeti: »Tistim, ki bodo zaporedoma devet prvih petkov prejeli sveto obhajilo, obljubljam milost končnega spreobrnjenja. Ne bodo umrli v moji nemilosti in brez svojih zakramentov. Moje Božje Srce jim bo v zadnjem trenutku varno pribežališče«.
Kako jih obhajamo?

V bližini prvega petka v mesecu ali na sam prvi petek prejmite zakrament svete spovedi in pri tem opravite trden sklep o poboljšanju.
Vsak prvi petek v mesecu se udeležite svete maše in vredno prejmite sveto obhajilo (v stanju posvečujoče milosti!) z namenom, da počastite Presveto Srce Jezusovo.
Niz devetih mesecev mora ostati nepretrgan (izjema: če je prvi petek na Veliki petek).
Pri obhajanju te pobožnosti bodite vztrajni in si prizadevajte za večjo pobožnost.

Sklepna misel
Na prve petke smo povabljeni, da prejmemo obljubljene milosti. Obhajanje te pobožnosti nam ne zagotovi direktne poti v nebesa, saj je navsezadnje od nas odvisno, kako se odločimo živeti naprej. Naš Gospod nas s to pobožnostjo želi predvsem približati Njegovemu Srcu, ki je vir vsega usmiljenja.

Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

En dan za dušo: z Marijo skozi skrivnosti rožnega venca
2022-10-07 08:00 - 17:00
Ignacijev dom duhovnosti vabi na duhovni program En dan za dušo.
Jezus se je rad umaknil na samoten kraj, tam molil in si ob svojem Očetu nabiral novih moči. Tudi učencem je naročil, naj gredo in si odpočijejo, da bi tako mogli izpolnjevati svoje poslanstvo.
Če si tudi vi želite prekiniti svoj vsakdanjik ter zajeti iz globin studenca Božjih milosti, se nam pridružite 7. oktobra ob 9. uri v Ignacijevem domu, na programu En dan za dušo, tokrat na temo “z Marijo skozi skrivnosti rožnega venca“.
Vodi p. Tomaž Podobnik DJ.
Več podrobnosti in prijava.
Vir: Katoliška Cerkev

Dnevnik hvaležnosti s p. Milanom Bizantom DJ
2022-10-07 17:30 - 2022-10-09 14:00
Ignacijev dom duhovnosti vabi na program Dnevnik hvaležnosti: posvečuješ vse, za kar si hvaležen, ki bo od 7. do 9. oktobra 2022 v Ignacijevem domu v Ljubljani.
Program bo potekal pretežno v tišini, da bo omogočeno čim bolj osebno delo (osebna molitev, razmišljanje). Po predavanjih (eno dopoldne in eno popoldne) bo čas za molitev (udeleženci/-ke naj prinesejo Sveto pismo, zvezek za pisanje). Dovolj časa in prilike bo za počitek, sprehod, itd. Pred zajtrkom, kdor bo želel, možnost skupne meditativne poti v naravo, na grič ljubljanskega gradu. Bo tudi možnost za osebni pogovor, spoved.
Ko prepoznavamo darove, ki so nam natrošeni v življenju, v vsakdanu, se bolj celostno zavemo, kako smo od Boga ljubljeni. Iz hvaležnega srca more kaj dobrega zrasti.
Vodi p. Milan Bizant DJ.
Več info in prijave TUKAJ.
Vir: Katoliška Cerkev

Oktobrsko romanje po Rožnovenski poti
2022-10-08 08:30 - 12:30
Društvo Sveta Neža za ohranjanje kulture in razvoj kraja z Brezij pri Tržiču vas vljudno vabi na oktobrsko, že tretje letošnje skupinsko romanje, ki bo v soboto, 8. oktobra, s pričetkom ob 8.30.
Rožnovenska romarska pot je največji rožni venec v naravi. Od bazilike Marije Pomagaj na Brezjah romarje v čudoviti naravi vodi skozi kraje v občinah Radovljica in Tržič ter jih pripelje nazaj do Marijinega narodnega svetišča.
Oktobrsko, rožnovensko, romanje bo v soboto, 8. oktobra 2022.
Ob 8:30 uri se udeležimo svete maše v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah, nato pa se zberemo ob spomeniku papeža Janeza Pavla II pred baziliko. Na približno 12 kilometrov dolgo pot se odpravimo ob vsakem vremenu. Hoje je za štiri ure. Na pol poti, na info točki, je poskrbljeno tudi za okrepčilo. Poskrbite za primerno obutev in oblačila.
Več informacij na spletni strani
www.roznovenskapot.si
Prijatelji Rožnovenske poti
Vir: Marija.si

Dan slovenskih cerkvenih glasbenikov 2022
2022-10-08 09:00 - 17:00
Slovensko Cecilijino društvo v soboto, 8. oktobra 2022, vabi na Dan slovenskih cerkvenih glasbenikov. Srečanje bo letos potekalo v koprski stolnici in prostorih Frančiškanskega samostana Koper.
Dan bodo začeli s sveto mašo v koprski stolnici ob 9. uri in nadaljevali s spoznavanjem novih orgel na koru stolnice. Na predavanjih bodo razmišljali o duhovnosti v glasbi in poslušali o zgodnjebaročnem skladatelju Antoniu Tarsii. Sledil bo pogovor o raznolikosti liturgične glasbe kot o priložnosti za sinodalnost, ob vrhuncu našega srečanja pa bodo prisluhnili koncertu bogoslužne glasbe Ivana Ščeka v izvedbi pevskega zbora Psalite pod vodstvom zborovodje Matjaža Ščeka.
Ob zanimivem dnevnem dogajanju bo dovolj časa tudi za medsebojno srečanje in klepet.
Več informacij in prijave (do 2. oktobra 2022) na spletni strani društva: www.scd.si.
Vir: Katoliška Cerkev
