Nadškofija Ljubljana

Praznik povišanja Svetega križa
2020-09-13 - 2020-09-14
Skoraj 300 let je bil Gospodov grob in križ globoko zakopan v zemlji. Ko je cesar Konstantin dal kristjanom svobodo je njegova mati Helena dala kopati tam, kjer je moral biti Gospodov grob in križ. Razkrili so grob in našli križ.
Konstantin je dal nad Gospodovim grobom sezidati cerkev Kristusovega vstajenja in cerkev Svetega križa, ali kakor navadno pravimo cerkev Božjega groba. Cerkvi sta bili med seboj povezani, sta bili posvečeni 13. septembra 335. V veličastni cerkvi Božjega groba (Svetega križa) so naslednji dan, to je 14. septembra, prvič izpostavili relikvijo svetega križa v slovesno češčenje. Od tedaj naprej so vsako leto na ta dan praznovali „povišanje svetega križa“. Tako je posvečenje dvojne cerkve skupaj z izpostavitvijo ostankov Jezusovega križa bilo povod za najstarejši praznik v čast svetemu križu.
Kmalu so obhajali ta praznik tudi v Carigradu. V Rimu ga je uvedel v 7. stoletju papež Gregor Veliki. Praznik nas spodbuja, naj z živo vero častimo podobo križa, veliko znamenje krščanstva. Na križu je trpel sam Božji Sin Jezus Kristus. Na njem je umrl On, ki ga je Bog dal za nas vse, ki je vstal od mrtvih in sedaj pri Očetu prosi za nas. Praznik nas spominja, da je Božja Ljubezen tako velika in močna, da je izničila lastnega Sina, da bi bili mi odrešeni. To nas vodi do spoznanja, da je ljubezen vedno, združena z žrtvijo. Ljubezni je lastno, da se žrtvuje, da trpi, da se izniči.
Praznik povišanja svetega križa nas vabi, naj bi se radi ozirali na križ, saj nam bo pogled nanj odkrival edine resnične vrednote. Križ nam govori, da je na začetku vsega ljubezen. Govori nam, da je ljubezni lastno, da se žrtvuje. Križ nam govori, da samo nesebično žrtvovanje in izpričanje rodi ljubezen in vodi v življenje. Zato nam križ vedno kliče v zavest Jezusove besede: „Če hoče kdo priti za menoj, naj se odpove sam sebi in vzame svoj križ ter hodi za menoj. Kdor namreč hoče svoje življenje rešiti, ga bo izgubil. Kdor pa svoje življenje zgubi zaradi mene, ga bo našel“ (Mt 16, 24-25).
Iz spletne strani www.kapitelj.com. Vir: France Oražem; Leto Kristusove skrivnosti 95 – 96

Stična mladih
2020-09-18 - 2020-09-19
Zaradi omejitev zbiranja in s ciljem zagotavljanja največje možne varnosti udeležencev, bo srečanje mladih katoličanov, na katerem se navadno zbere okrog 5000 mladih, letos razpršeno na več krajev po Sloveniji.
Stična mladih bo potekala na 34 različnih lokacijah po vseh šestih škofijah v Sloveniji. Seznam lokacij je priložen spodaj, na voljo pa je tudi na spletni strani sticna.net, pod zavihkom “Kako v Stično”.
Mladi so povabljeni, da se Stične mladih udeležijo na sebi najbližji lokaciji. Letos bo za vse obiskovalce obvezna spletna prijava na dogodek, da bodo imeli organizatorji na lokacijah pregled nad številom udeležencev in bodo lahko vzdrževali ustrezne ukrepe.
Zaradi razpršene izvedbe lahko tokrat na srečanju pričakujemo nekatere prilagoditve. Koncert in vsebinski program bosta posneta vnaprej, udeleženci Stične mladih pa si ju bodo lahko ogledali na dan dogodka na katerikoli izmed lokacij. Svete maše bodo potekale lokalno, možen pa bo tudi ogled prenosa iz opatije Stična.
Med preostalimi aktivnostmi, kot so delavnice, šport, adoracija in ulica, bodo lokalni organizatorji lahko izbirali in ga pripravili po svojih zmožnosti ter glede na potrebe in želje tamkajšnjih udeležencev. Ustvarjalci Stične mladih pripravljajo priročnik z naborom idej in navodili za posamezne aktivnosti, ki ga bodo lokalni organizatorji prejeli na predhodno organiziranih informativnih srečanjih.
“Lokalne organizatorje in mlade spodbujamo k čim večji proaktivnosti pri izvedbi Stične mladih ter seveda pozivamo k doslednemu upoštevanju vseh ukrepov po navodilih NIJZ. Hkrati smo jim iskreno hvaležni, da so sprejeli našo pobudo in privolili k sodelovanju pri izvedbi letošnjega srečanja,” pravijo ustvarjalci dogodka.
Letošnja Stična mladih bo predvidoma ponujala 14 raznolikih delavnic za vse starostne skupine udeležencev. Posnetke si bo možno po izbiri ogledati na YouTube kanalu Stične mladih. Vsebina in izvajalci delavnic bodo razkriti kmalu na spletni strani in družbenih omrežjih Stične mladih.
Lokacije, kjer bo potekala 39. Stična mladih v naši nadškofiji:

Dekanija Radovljica; lokacija – Župnija Radovljica
Dekanija Kranj; lokacija – Župnija Kranj – Šmartin
Dekanija Šenčur; lokacija – Župnija Velesovo
Dekanija Kamnik; lokacija še ni potrjena*
Dekanija Ljubljana Šentvid; lokacija – Župnija Podutik
Dekanije Ljubljana Vič, Rakovnik in Center; lokacija – Župnija Ljubljana – Vič
Dekanija Moste; lokacija – Župnija Sv. Jakob ob Savi
Dekanija Litija; lokacija – Župnija Šmartno pri Litiji
Dekanija Grosuplje; lokacija – Župnija Stična
Dekanija Ribnica; lokacija – Župnija Ribnica
Dekanija Cerknica; lokacija – Župnija Cerknica

Lokacije v ostalih škofijah:
Celjska škofija

Dekaniji Šaleška dolina in Gornji Grad; lokacija – Župnija Velenje – sv. Martin
Dekaniji Braslovče in Žalec; lokacija – Župnija Prebold
Dekanija Celje; lokacija – SMC Celje
Dekaniji Šmarje pri Jelšah in Rogatec; lokacija – Župnija Šmarje pri Jelšah
Dekanija Kozje; lokacija – Župnija Sv. Peter pod Svetimi Gorami
Dekanija Nova Cerkev; lokacija – Župnija Vitanje

Koprska škofija

Dekaniji Tolmin in Kobarid; lokacija – Župnija Tolmin
Dekaniji Nova Gorica in Šempeter; lokacija – Župnijska cerkev Kristusa Odrešenika
Vipavska dekanija in dekanija Idrija – Cerkno; lokacija – Škofijska gimnazija Vipava
Dekanija Postojna; lokacija – Župnija Postojna
Dekanija Ilirska Bistrica; lokacija – Župnija Ilirska Bistrica
Dekaniji Koper in Dekani; lokacija – Župnija Koper – sv. Marko

Mariborska nadškofija

Dekanija Maribor; lokacija – Zavod Antona Martina Slomška
Dekanija Lenart v Slovenskih goricah; lokacija – Župnija sv. Lenart
Dekanija Ptuj; lokacija – Župnija Ptuj – sv. Ožbalt, cerkev sv. Leopolda Mandića
Dekanija Slovenska Bistrica; lokacija – Župnija Slovenska Bistrica
Dekanija Slovenske Konjice; lokacija – Župnija Prihova
Koroška naddekanija; lokacija – Župnija Stari trg pri Slovenj Gradcu
Dekanija Dravsko polje; lokacija – Župnija Slivnica pri Mariboru

Murskosoboška škofija

Lokacija – Župnija Murska Sobota

Novomeška škofija

Dekanija Leskovec; lokacija – Župnija Šentjernej
Dekanija Novo mesto; lokacija – Zavod Friderik Irenej Baraga
Dekanija Črnomelj; lokacija še ni znana*

* – Lokacija dne, 10. avgust 2020, še ni potrjena.

Dodatne informacije:
Jure Čehovin
odgovorni za odnose z javnostmi pri Katoliški mladini
jure@katoliskamladina.si
Lucija Marinček
odgovorna za odnose z javnostmi pri Stični mladih
pr@sticna.net

Nedelja svetniških kandidatov v ljubljanski metropoliji
2020-09-19 - 2020-09-20
Kljub negotovim razmeram, ki jih doživljamo spričo nepojenjanja nalezljive bolezni, se je odbor za pripravo nedelje svetniških kandidatov odločil, da začnemo s pripravami na praznovanje, v upanju, da se bodo razmere umirile do te mere, da bo slovesnost varno obhajati. Nedeljo svetniških kandidatov ljubljanske metropolije profesorja Antona Strleta, škofa Janeza Frančiška Gnidovca, škofa Friderika Baraga, nadškofa Antona Vovka, duhovnika Andreja Majcna, bomo tako letos obhajali v nedeljo, 20. septembra 2020, v uršulinski cerkvi Svete Trojice v Ljubljani. V ospredju praznovanja bo lik Božjega služabnika profesorja Antona Strleta, katerega 105. obletnico rojstva smo obhajali januarja letos. Ob 16. uri bo v cerkvi molitvena ura. Sledilo bo somaševanje, ki mu bo predsedoval ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore OFM. Maša bo nedeljska v beli barvi. Po končani sveti maši bo v cerkvi še kratka predstavitev beatifikacijskih postopkov.
Za pripravljalni odbor
msgr. Blaž Jezeršek

Sv. Matej – apostol
2020-09-20 - 2020-09-21
21. septembra praznujemo god sv. Mateja, apostola in mučenca.
Ta dan se pri maši bere odlomek iz evangelija po Mateju, ki pripoveduje, kako je Jezus tega apostola poklical in kako je ta takoj pustil svojo službo in šel za njim. Za stare cerkvene očete je bila stvar preprosta: prvi evangelij je napisal apostol Matej. Sodobni razlagalci Svetega pisma pa pravijo, da pisca tega evangelija ne smemo enačiti s cestninarjem Matejem, ki ga je Učitelj iz Nazareta poklical med svoje izbrane učence – apostole. Evangelista Marko in Luka, ki sta tudi zabeležila ta dogodek, poklicanega cestninarja imenujeta Levi, Marko pa dodaja še ime njegovega očeta – Alfej. Danes je med strokovnjaki skoraj soglasno prepričanje, da je Matejev evangelij zapis ustne kateheze apostolov, zlasti apostola Petra, katerega je okoli leta 80 opravil izobražen Jud, ki je bil postal kristjan.
Preden ga je Gospod poklical, je Matej–Levi opravljal službo cestninarja ali mitničarja v Kafarnaumu. Ta poklic je bil pri Judih na slabem glasu: cestninarje so enačili s pogani in z javnimi grešniki, z roparji in razbojniki. Dejstvo, da se je Jezus ozrl nanj, ga je tako prevzelo, da je brez oklevanja pustil vse in šel za njim. Gospoda je spremljal po Palestini, vpijal njegove besede in strmel nad njegovimi deli. Po Jezusovi smrti, vstajenju in vnebohodu si je zadal nalogo, da svoje rojake prepriča, da je Jezus iz Nazareta pravi Mesija, ki so ga napovedovali preroki stare zaveze.
Staro izročilo pripoveduje, da je apostol Matej dolgo časa deloval v Etiopiji, kjer je spreobrnil veliko ljudi, celo samega kralja z vso družino, potem ko je obudil od mrtvih njegovo lepo hčerko Ifigenijo. Ta je po prejemu svetega krsta naredila zaobljubo devištva in je zavrnila novega kralja Hirtakusa, ki se je hotel z njo poročiti. Kralj se je razsrdil na apostola Mateja, češ da ji je on vtepel v glavo te misli, in ga je dal prebosti s sulico, ko je obhajal sveto daritev. To naj bi se zgodilo okoli leta 69. Za časa papeža Gregorija VI. (1046) so njegove posmrtne ostanke prenesli v italijansko mesto Salerno. Njegov grob kažejo v kripti tamkajšnje stolnice in obiskujejo ga številni romarji.
Apostola Mateja upodabljajo s človekom ali z angelom kot simbolom prvega evangelija (po videnju preroka Ezekijela), s knjigo, z mečem ali s sulico (orodjem mučeništva), pa tudi z mošnjo in računsko deščico, kakršno so imeli cestninarji. Kot svojega zavetnika ga častijo finančni in davčni uradniki, cariniki, menjalci in knjigovodje.
Na Slovenskem je apostol Matej dokaj češčen svetnik, vendar pa nima nobene župnijske cerkve, posvečenih mu je le nekaj podružnic. Ob godu sv. Mateja se pričenja koledarska jesen, zato ta svetnik velja za napovedovalca vremena. Pregovor pravi: »Če je sv. Matevž vedren, prijetna bo jesen.«
Ime Matej je med Slovenci zadnje čase vedno bolj priljubljeno. Razširjene so najbolj te oblike: Matej, Matevž, Tevž, Tevžek, Matejko, Matko, Tejko, Teo. Pogoste so tudi ženske oblike: Mateja, Matejka, Matka, Teja, Tejka.

Vir: Revija Ognjišče.

Plenarno zasedanje Sveta evropskih škofovskih konferenc 2020
2020-09-24 - 2020-09-27
V Pragi na Češkem bo od 25. do 27. septembra 2020 potekalo redno plenarno zasedanje Sveta evropskih škofovskih konferenc (CCEE). Slovensko škofovsko konferenco (SŠK) bo zastopal ljubljanski nadškof metropolit in predsednik SŠK msgr. Stanislav Zore OFM. Letos bo plenarno zasedanje zaradi zdravstvenih razmer potekalo tudi preko videokonference.
Letošnja osrednja tema bo Cerkev v Evropi po pandemiji – Priložnosti za stvarstvo in za skupnosti. S pomočjo okrožnice papeža Frančiška Laudato si’, ki letos praznuje 5. obletnico objave, in v luči mednarodnih dogodkov zaradi epidemije COVID-19, bodo evropski škofje razpravljali o posledicah pandemije. Udeleženci se bodo ustavili ob verskih, pastoralnih in ekoloških posledicah, ki bodo sledile temu obdobju.

Svet evropskih škofovskih konferenc (CCEE) vključuje štiriintrideset evropskih škofovskih konferenc, ki jih zastopajo njihovi predsedniki. Člani Sveta so tudi nadškofje iz Luksemburga, Kneževine Monako, Cipra ter škof iz Kišinjeva v Moldaviji in eparh škofije Mukačevo iz Ukrajine. Status rednih gostov imata predsednik Kazahstanske škofovske konference in jeruzalemski latinski patriarh. Od 8. oktobra 2016 je predsednik Sveta nadškof iz Genove v Italiji kardinal Angelo Bagnasco, podpredsednika pa sta predsednik Škofovske konference Anglije in nadškof Westminstra kard. Vincent Nichols ter predsednik Poljske škofovske konference in nadškof mesta Poznań msgr. Stanisław Gądecki. Generalni tajnik Sveta je od 14. septembra 2018 dr. Martin Michalíček, sedež tajništva pa je v St. Gallnu v Švici.
Svet je v obdobju 2006-2016 vodil predsednik kard. Erdő Péter, nadškof Esztergoma-Budimpešte in madžarski primas.
Slovenijo od 26. marca 2017 zastopa predsednik Slovenske škofovske konference in ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore.
Vir: Katoliška Cerkev

Vpis na orglarsko šolo v Ljubljani 2021
2020-09-25 16:00 (Europe/Ljubljana)
Sprejemni izpit za vpis v Orglarsko šolo v Ljubljani bo v petek, 25. septembra 2020, ob 17. uri v prostorih Orglarske šole na Poljanski 4 v Ljubljani (Teološka fakulteta).
Orglarska šola v Ljubljani je ena prvih glasbeno-izobraževalnih ustanov v Sloveniji. S svojim delovanjem je začela že leta 1877 in do leta 1944, ko je bila ukinjena, izobrazila veliko število cerkvenih glasbenikov. V odloku z dne 14. 10. 1970, torej pred 50 leti, je takratni ljubljanski nadškof msgr. Jožef Pogačnik za vodjo ljubljanskega stolnega kora imenoval Jožeta Trošta in mu naložil nalogo, da postopoma obudi k življenju orglarsko šolo. Tako je šola leta 1971 vnovič odprla svoja vrata in začela načrtno skrbeti za vzgojo in izobraževanje primernih glasbeno-liturgičnih sodelavcev, ki so še danes aktivni v naših župnijah.
V današnjem času, polnem številnih ponudb, tudi na področju glasbe, ima Orglarska šola v Ljubljani prav posebno vlogo. Njena posebnost je v celostnem pristopu, ki ob pouku orgel vzgaja tudi za liturgično igro ter v ponudbi raznovrstnih teoretičnih predmetov izobražuje primernega glasbeno-liturgičnega sodelavca.
Dodatne informacije po e-pošti: orglarska.sola.lj@rkc.si
Gregor Klančič,
vodja Orglarske šole v Ljubljani
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Mihael, Gabrijel, Rafael - nadangeli, praznik
2020-09-28 - 2020-09-29
V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli.
V bogoslužju je v četrti evharistični molitvi v hvalospevu na Boga Očeta, lepo rečeno: »Edini ti si dober in vir življenja, vse si ustvaril zato, da bi svoje stvari napolnil z blagoslovom in mnoge razveselil s sijajem svoje luči. Pred teboj stoje neštete množice angelov, ki ti noč in dan služijo, gledajo slavo tvojega obličja in te nenehno poveličujejo.« V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli. To so: Mihael, Gabriel in Rafael. Po prenovljenem bogoslužnem koledarju obhajamo njihov praznik skupaj 29. septembra, ko je bil poprej praznik nadangela Mihaela; praznik nadangela Gabriela je bil 24. marca, nadangela Rafaela pa 24. oktobra.
Mihael pomeni ‘kdo kakor Bog?’. Že po imenu je Mihael postavljen v bojno nasprotje s prišepetavanjem kače–satana v raju, ki hoče prvega človeka zapeljati v odpad od Boga. Prvikrat ime Mihael navaja prerok Daniel, ki Mihaela označuje kot ‘velikega kneza’. V Novi zavezi ga vidimo v prepiru s hudičem zaradi Mojzesovega trupla. V knjigi Razodetja pa Mihael nastopa kot voditelj angelov, ki v boju s satanom in njegovimi angeli dosežejo sijajno zmago. Na to se nanaša molitev k nadangelu Mihaelu kot zavetniku vesoljne Cerkve v boju zoper zalezovanje hudih duhov, ki se je od papeža Leona XIII. naprej molila po vsej katoliški Cerkvi po tihih mašah. Nadangela Mihaela najpogosteje upodabljajo z mečem in sulico kot borcem zoper zmaja – satana.
Gabriel pomeni po hebrejskem deblu ‘božji mož’ ali ‘božji junak’. V Stari zavezi je omenjen le v Danielovi knjigi, v Novi zavezi pa Gabriel oznani rojstvo Janeza Krstnika in Jezusovo rojstvo. Najprej in najbolj pogosto so ga upodabljali v zvezi z Gospodovim oznanjenjem Mariji. Pri oznanilu rojstva Janeza Krstnika duhovniku Zahariju se angel predstavi: »Jaz sem Gabriel, ki stojim pred Bogom. Poslan sem, da spregovorim s teboj in ti sporočim to veselo novico.« Češčenje nadangela Gabriela se je uveljavilo po 10. stoletju, šele papež Benedikt XV. je njegov praznik leta 1921 raztegnil na vso Cerkev in določil, naj se povsod praznuje 24. marca, dan pred praznikom Marijinega oziroma Gospodovega oznanjenja. Pij XII. je leta 1952 nadangela Gabriela razglasil za nebeškega zavetnika radia in vseh sredstev družbenega obveščanja. V ljudski vernosti pa so nadangela Gabriela kot svojega zavetnika že prej častili sli, poštni uradniki in raznašalci časopisov.
Nadangel Rafael, čigar ime pomeni ‘božje zdravilo’ ali ‘Bog je ozdravil’, se omenja v svetopisemski Tobijevi knjigi. Ko pride v hišo pobožnega Tobija, se predstavi: »Jaz sem Rafael, eden izmed sedmih, ki stojimo pred Gospodom.« Spremljal je njegovega sina, mladega Tobija, na potovanju v daljno deželo, da je njegovo bodočo ženo Saro rešil mučenja hudobnega duha in da je po vrnitvi ozdravil starega Tobija. Zato velja nadangel Rafael v krščanskem izročilu za angela, ki pomaga človeku predvsem dosegati zdravje, pa tudi kot tistega, ki spremlja ljudi na potovanjih. Krščanska organizacija za pomoč izseljencem se imenuje Rafaelova družba. Nadangela Rafaela navadno slikajo kot popotnika s palico in bučko, včasih z ribo in kot spremljevalca mladega Tobija. Njegov praz–nik so od 11. stoletja dalje obhajali na različne datume, papež Benedikt XV. pa je leta 1921 določil, naj se po vsej zahodni Cerkvi obhaja 24. oktobra.
Imena vseh treh nadangelov so tudi priljubljena krstna imena: pri nas ima največ varovancev nadangel Mihael, nekaj manj Gabriel, še nekoliko manj pa Rafael. Uveljavljene so številne moške in ženske oblike teh imen.

Vir: revija Ognjišče.

Teden za življenje 2020
2020-10-03 - 2020-10-11
Od 4. do 11. oktobra bo v Sloveniji potekal Teden za življenje 2020 pod geslom »Da bi si bili dobri sopotniki na poti v prihodnost.« (Nadškof dr. Alojzij Šuštar)
Človek je bitje, ki je na poti. Na poti uresničevanja življenjskega smisla, cilja, upanj in sanj. Na tej poti so človeku dani drugi, kot sopotniki. Na tej poti tudi sami iščemo druge. Učimo se živeti drug z drugim. Učimo se živeti za Drugega. Kakor pšenični klas.
Ko letos mineva 100 let od rojstva dr. Alojzija Šuštarja, njegova duhovna dediščina zelo aktualno nagovarja vse nas, ki živimo v skupni deželi pod Triglavom. On, ki je bil »kakor velik pšenični klas, iz katerega se na vse strani vsipajo zrna za novo rast« (A. Uran), je bil človek spoštljivega dialoga z vsemi in iskrenega prizadevanja za skupno dobro. S svojim zgledom in svojo besedo nas tudi danes, v današnjih razmerah vabi, da bi si bili dobri in plemeniti sopotniki na skupni poti, ki se je pred 30 leti kakor čudežno odprla pred nami, z njegovo veliko pomočjo.
To povabilo, »da bi si bili dobri sopotniki«, razumevamo tako, da bi cenili drug drugega in spoštovali življenje in človeško dostojanstvo vsakega; da bi se znali poslušati, prepoznavati resnične potrebe drugega, soočati različnost pogledov, se spoštovati v različnosti in iskati to, kar je skupno; da bi znali skrbeti za druge, še posebej za tiste med nami, ki so najbolj ranljivi, predvsem na začetku in na koncu zemeljske poti; da bi si znali priznati napake, se opravičiti, odpustiti, začeti znova. Se znova odpraviti skupaj na pot.
Kam vodi pot? Globoko v srcu vsakega človeka je isto hrepenenje. Da bi živel, bil srečen, skupaj z drugimi, za vedno. »Če sonca ni, od kod to hrepenenje? … O, sonce je! Je, ker ga slutimo, ker ga v globini duše čutimo« (Oton Župančič).
V to hrepenenje zaupamo. V tem hrepenenju, ki nas priteguje v prihodnost, k cilju, k Luči, hodimo. Z naklonjenostjo drug do drugega. V skupnem iskanju poti naprej in v skupnem prizadevanju. In v spoznavanju, da smo si bratje, ker imamo vsi enega Očeta.

Letos zaradi covid razmer niso pripravili srečanj in tudi ne sv. maše na Brezjah ob začetku Tedna. Majhna skupina pa bo pred začetkom Tedna izročila na Brezjah Teden po Mariji Gospodu. Vsebine Tedna bodo – tudi v obliki videoposnetkov – objavljene na strani www.gibanjezazivljenje.si.
Vsebine Tedna bodo – predvidoma tudi v obliki videoposnetkov – objavljene na strani https://gibanjezazivljenje.si/#teden
Kontakt: Društvo GIBANJE ZA ŽIVLJENJE, Rimska c. 13, 1000 Ljubljana, e-pošta: drustvo@gibanjezazivljenje.si, GSM: 031 806 248.
s. Mirjam Cvelbar SL

Blagoslov relikviarija svetega Frančiška Asiškega in praznovanje Frančiškove nedelje na Brezjah
2020-10-04 09:00
Na prvo oktobrsko nedeljo v Slovenskem Marijinem narodnem svetišču obhajajo rožnovensko nedeljo, ki je obenem tudi Frančiškova nedelja. Ob tem praznujejo obletnico posvetitve cerkve in razglasitve bazilike Marije Pomagaj. Letos bo v osrednjem Marijinem svetišču še prav posebej slovesno, saj bodo blagoslovili novi relikviarij svetega Frančiška Asiškega.
Relikviarij, delo Christopha Steidl Porenta, bo v nedeljo, 4. oktobra 2020, med sveto mašo ob 10. uri blagoslovil provincialni minister p. Marjan Čuden.
V 13. stoletju je Sveti Duh vesoljni Cerkvi podaril svetega Frančiška Asiškega, ki je z vsem svojim srcem in življenjem hotel posnemati Jezusovo življenje in njegove besede »sine glossa« (brez komentarja). Ob poslušanju evangelija je vzkliknil: »To je, karhočem; to je, kar iščem, in to želim izpolniti z vsem svojim srcem!«
V začetku novega tisočletja praznujejo 800-letnico častitljivih jubilejev, ki so povezani s sv. Frančiškom in redom manjših bratov (med drugim: 1219, srečanje s sultanom Melek-el-Kamelom; 1223, postavitev prvih jaslic v Grecciu; 1224, Frančišek prejme Kristusove rane na gori La Verna; 1226, Frančišek umre na goli zemlji pri Porciunkuli).
Obletnice nas, skupaj z novim relikviarijem, spodbujajo k tesnejši hoji za Kristusom po poti evangelija.
Christoph Steidl Porenta je edini zlatar in srebrokovačv Sloveniji, ki izdeluje unikatni nakit, oblikuje kelihe, posode in skulpture. Njegovi izdelki so iz platine, zlata, srebra, bakra in dragih kamnov. Relikviarij svetega Frančiška Asiškega je izredno umetniško delo, sestavljeno iz predstavitve prizorov življenja svetega Frančiška: Frančišek se odpove viteškemu življenju, Frančišek vrne svoja oblačila očetu, Ustanovitev reda manjših bratov, Frančišek pridiga ljudem, Frančišek pred sultanom, Frančišek postavi prve jaslice, Frančišek prejme Kristusove rane.
Vir: Katoliška Cerkev

Sakralni abonma - Slovenski oktet
2020-10-04 18:30
Na koncertu Sakralnega abonmaja v uršulinski cerkvi v Ljubljani bo z Marijinimi pesmimi nastopil Slovenski oktet. Koncert bo v nedeljo, 4. oktobra 2020, ob 19.30. uri.
Vstopnine ni. Zaradi omejenega števila obiskovalcev je potrebna vnaprejšnja rezervacija sedežev po elektronski pošti: sakralni.abonma@gmail.com ali telefonu 041/662641.
Vljudno vabljeni!
Vir: Katoliška Cerkev

Slikarska razstava Lone Verlich
2020-10-05 18:00
V Zavodu sv. Stanislava vabijo na ogled slikarske razstave Lone Verlich, ki jo bodo odprli v ponedeljek, 5. oktobra 2020, ob 19. uri v Kregarjevem atriju Zavoda sv. Stanislava, na ogled pa bo do 2. novembra 2020.
Avtorico in njeno delo bo predstavila maturantka Škofijske klasične gimnazije Angela Marc, v glasbenem programu ob odprtju pa bodo sodelovali učenci Glasbene šole v Zavodu sv. Stanislava.
Lona Verlich je novo umetniško ime priznane oblikovalke, slikarke, grafičarke, ilustratorke in likovne pedagoginje Polone Kunaver Ličen, ki je diplomirala na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani leta 2000. Podiplomski študij je nadaljevala na študijski izmenjavi Erasmus/Cumulus na Universiti of Art and Design v Helsinkih na Finskem.
Leta 2005 je zaključila magistrski študij na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani ter nadaljevala z ustvarjalnim delom v svoji galeriji Lična hiša v Ajdovščini, kjer ustvarja in poučuje že 17 let.
Njena dela so bila razstavljena na mnogih samostojnih in skupinskih razstavah po Sloveniji in v tujini, prejela pa je tudi več priznanj in pohval:

Lona je kot ilustratorka in otroška pisateljica za svojo avtorsko otroško knjigo Skrivnost starca Bertolda leta 2006 prejela 1. nagrado v Avstriji, leta 2009 pa še vrhunsko štipendijo Ministrstva za kulturo;
Leta 2012 je bila dobitnica delovne štipendije za ilustratorsko ustvarjanje;
Leta 2015 je na Ex-temporu Piran dobila veliko odkupno nagrado za slikarsko delo Piran.

Vir: Katoliška Cerkev

Dan rožnega venca pri Mariji Pomagaj na Brezjah
2020-10-07 17:00
Na praznik Rožnovenske Matere Božje, 7. oktobra 2020, bomo Radio Ognjišče in bratje frančiškani z Brezij pripravili pri Mariji Pomagaj na Brezjah Dan rožnega venca med 18. in 21.00. V tem času bomo zmolili vse štiri dele rožnega venca in obhajali sveto evharistijo, ki jo bo vodil stiški opat p. Maksimilijan File OCist.
V sredo, 7. oktobra 2020, iskreno vabijo Marijine častilce in zveste molilce rožnega venca na Brezje, da se povežejo v skupni molitvi vseh delov rožnega venca in češčenju Rožnovenske Matere Božje ter se po Mariji še bolj približamo Jezusu, ki je naša pot, resnica in življenje.
Sveti pater Pij je rožni venec imenoval »orožje za obrambo in rešitev, ki nam ga je podarila Marija, da ga uporabimo proti zvijačam peklenskega sovražnika«. Vsem, ki so patru Piju bili blizu, je razlagal: »Če sta Brezmadežna v Lurdu in še bolj brezmadežno Srce v Fatimi vztrajno priporočala molitev rožnega venca, ali morda to ne pomeni, da ima ta molitev izjemno vrednost za nas in za naše čase?«
Molitev bo začela ob 18.00 in najprej zmolili veseli in svetli del. Ob 19.00 bo sveta maša, ki jo bo daroval stiški opat p. Maksimilijan File. Po sveti maši bodo molili še žalostni in častitljivi del. Ves čas bo tudi radijski prenos in prenos na Facebook profilu.

Franci Trstenjak
Direktor Radia Ognjišče

Maša ob začetku akademskega leta
2020-10-13 17:30
Ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore OFM bo ob začetku akademskega leta daroval sveto mašo za blagoslov leta. Študenti in vsi, ki ste zaposleni v visokošolskih ustanovah, vabljeni v ljubljansko stolnico, 13. oktobra, ob 18.30 uri.

Misijonska nedelja 2020
2020-10-17 - 2020-10-18
Letošnje obhajanje misijonske nedelje bo potekalo 18. oktobra 2020. Ob tej priložnosti bo tudi nabirka za misijone, ki se izvaja po vsem svetu. Zbrani darovi bodo poslani na sedež Papeških misijonskih družb v Rim, kjer jih bodo namenili za potrebe v misijonskih deželah.
Letošnja poslanica papeža Frančiška za misijonsko nedeljo je osredotočena na poslanstvo, in sicer poslanstvo vseh kristjanov. Ker veliko večino Božjega ljudstva tvorijo laiki, je zato letošnji poudarek namenjen ravno njim. Zato je tudi devetdnevnica ali molitvena ura posvečena dr. Janezu Janežu, prvemu slovenskemu laiškemu misijonarju.
Osrednje praznovanje misijonske nedelje, ki bo letos potekalo v ljubljanski nadškofiji, bo v župniji Sv. Helena – Dolsko. Program se začne ob 14.30 z molitveno uro, ob 15.00 pa sledi slovesno bogoslužje, ki ga bo vodil upokojeni koprski škof msgr. Metod Pirih ob somaševanju z ljubljanskim pomožnim škofom msgr. dr. Antonom Jamnikom in drugimi duhovniki.
Sv. maši sledijo predstavitev nove knjige o misijonarju dr. Janezu Janežu, ogled njegove spominske sobe ter predavanje msgr. dr. Antona Jamnika. Na voljo za ogled bo tudi »potujoča misijonska razstava«.
Misijonsko središče Slovenije
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Luka, evangelist
2020-10-17 - 2020-10-18
V Katoliški cerkvi 18. oktobra praznujemo god svetega Luka, apostola in evangelista.
Sveti Luka je svetnik, ki je po starem krščanskem izročilu napisal dve pomembni novozavezni knjigi: Evangelij po Luku in Apostolska dela. Njegovo ime se glasi v hebrejščini לוקא [Luka], v grščini Λουκᾶς [Lukas]. Slovensko ime Luka je praktično enaka izvirni obliki, v starejših prevodih Svetega pisma pa srečamo tudi obliko Lukež, ki izvira iz grščine.
Luka je bil doma iz Antiohije, po rodu je bil Grk (ali po nekaterih virih Sirijec), po poklicu je bil zdravnik. Precej časa je oznanjal krščanstvo skupaj s svetim Pavlom – spremljal ga je na vseh pomembnejših potovanjih in je skupaj z njim prišel tudi v Rim. Iz uvodnih besed Lukovega evangelija se da sklepati, da Luka ni bil priča dogodkom, ki jih je opisal v evangeliju. To pomeni, da se je krščanski skupnost pridružil šele nekoliko pozneje. Pač pa v Apostolskih delih najdemo več odstavkov napisanih v prvi osebi množine, iz česar lahko sklepamo, da je te dogodke pisec res sam doživel.
V pripovedi o dveh mladeničih, ki sta na poti v Emavs srečala in po lomljenju kruha spoznala vstalega Gospoda, Luka z imenom omenja samo enega, Kleofa, ime drugega pa zamolči. Papež Gregor Veliki z veliko verjetnostjo ugotavlja, da zato, ker je bil to on sam. V svoji skromnosti se namreč ni želel izpostavljati.
Luka je bil visoko izobražen Grk, zdravnik po poklicu, zato ni čudno, da je evangelij, ki ga je napisal, namenjen Grkom. Kot zdravnik je imel globoko razvit čut za bolnike, zato Jezusa predstavi predvsem s te plati: kot telesnega in dušnega zdravnika.
Z Marijo se je večkrat srečal v Janezovi hiši, kjer mu je pripovedovala o Jezusovem rojstvu in njegovih otroških letih. Luka jo je ob teh obiskih večkrat slikal – od tu izhaja legenda, da je on avtor Marijine podobe (Salus populi romani, Zdravje rimskega ljudstva), ki jo danes častijo v cerkvi Marije Snežne v Rimu. Nekaj njegovih slik naj bi se (po izročilu) ohranilo do današnjih dni: Črna Marija iz Częstochowe na Poljskem, Carigrajska Mati Božja v baziliki svete Justine v Padovi ter Milostna Mati Božja na Trsatu. Kakorkoli že, gotov pa je res, da je Luka Mariji in Jezusu naslikal najlepšo podobo prav v svojem evangeliju.
Njegov razpoznavni znak na slikah je vol. Takšnega najdemo na steni poslopja v Žički kartuziji. Luka velja za zavetnika zdravnikov, kirurgov, slikarjev, zlatarjev, kiparjev, vezilcev (čipkaric), stekloslikarjev in na sploh krščanske umetnosti. Je tudi zavetnik knjigovezov, notarjev, pa tudi živine, mesarjev. Kot vremenski zaščitnik je povezan z mnogimi vremenskimi reki.

Vir: donbosko.si.

Sv. Simon in Juda Tadej, apostola, praznik
2020-10-27 - 2020-10-28
Sveta apostola Simon Gorečnik in Juda Tadej sta po izročilu širila Kristusovo blagovest po vzhodni Mezopotamiji in Perziji ter umrla mučeniške smrti.
Vir: Hozana.si

Molitev in post za prenehanje epidemije – petek, 6. november 2020
2020-11-05 - 2020-11-06
Slovenski škofje vabimo vse katoličane in druge, da v petek, 6. novembra 2020, molijo in se postijo za prenehanje epidemije.
Izkušnja vere nas uči, da so naši predniki na velike preizkušnje vedno odgovarjali z ljubeznijo do bolnikov in poglobitvijo vere. Škofje zato vabimo k molitvi in postu z namenom prenehanja epidemije, solidarnosti z bolniki in njihovimi družinami ter v znamenje podpore zdravstvenim delavcem pri premagovanju te bolezni. Prav tako bo omenjeni dan namenjen osebni poživitvi vere ter spreobrnjenja. Verniki lahko v ta namen molijo Molitev za zdravje v času epidemije koronavirusa COVID-19:
Oče usmiljenja in tolažbe,
tvoj Sin Jezus Kristus
nam je s križem pokazal vrednost trpljenja.
Pomagaj našim bratom in sestram,
ki že nosijo križ bolezni in so preizkušani.
Nakloni jim izboljšanje zdravja,
njihovim svojcem pa pogum in zaupanje.
Vsem zdravstvenim delavcem daj moč in zdravje,
da bodo vztrajali v ljubezni do bolnikov,
raziskovalcem pa, da bodo čim prej odkrili uspešno zdravilo.
Nam in vsemu svetu daj svoj blagoslov,
da bomo rešeni bolezni
in se ti bomo mogli s tvojo Cerkvijo zahvaljevati.
Po Kristusu, našem Gospodu. Amen.
Sv. Marija, zdravje bolnikov – prosi za nas.
Sv. Rok, zavetnik zoper kužne bolezni – prosi za nas.
Vsi božji svetniki in svetnice – prosite za nas.

Msgr. Stanislav Zore, ljubljanski nadškof metropolit in predsednik SŠK
Msgr. Alojzij Cvikl, mariborski nadškof metropolit in podpredsednik SŠK
Msgr. dr. Jurij Bizjak, koprski škof
Msgr. dr. Peter Štumpf, murskosoboški škof
Msgr. Andrej Glavan, novomeški škof
Gospod Rok Metličar, škofijski upravitelj Škofije Celje
Vir: https://katoliska-cerkev.si/molitev-in-post-za-prenehanje-epidemije-petek-6-november-2020

Zahvalna nedelja
2020-11-07 - 2020-11-08
V katoliški Cerkvi se bomo 8. novembra Bogu zahvalili za vse darove, ki nam jih daje. Poleg materialnih darov, za katere smo Bogu hvaležni, se bomo letos zagotovo zahvalili za zdravje, po drugi strani pa za vse delavce, ki se iz dneva v dan darujejo za bližnje.

Posvetitev lateranske bazilike
2020-11-08 - 2020-11-09
Cesar Konstantin, ki je dal kristjanom v rimski državi svobodo, je izročil papežu tudi lateransko palačo. Ob njej so zgradili baziliko presvetega Odrešenika, ki so jo leta 324 posvetili. V Lateranu so papeži stanovali dolga stoletja, dokler se niso preselili v Vatikan. Še danes velja Lateran za sedež rimskega škofa. Praznik posvetitve praznujemo 9.11.
Vir: Hozana.si.

Simpozij ob 100-letnici rojstva nadškofa Alojzija Šuštarja (1920 -2007)
2020-11-10 08:00 - 12:00
V torek, 10. novembra 2020, bo od 10.00 do 12.00 preko spleta potekal simpozij o pomenu nadškofa dr. Alojzija Šuštarja (1920-2007) v Cerkvi na Slovenskem, slovenski družbi in evropskem prostoru. Simpozij poteka v okviru projekta Teološke fakultete UL, ki ga vodi ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik.
Posebne razmere in navodila NIJZ glede epidemije COVID-19 narekujejo, da bosta simpozij in predstavitev znanstvene monografije potekala samo v spletni obliki. Samo posamezni predavatelji bodo predstavili svojo temo, ob sklepu sledi predstavitev znanstvene monografije, ki je izšla pri založbi Družina.

Dogajanje lahko spremljate samo preko:

Youtube kanal Nadškofija Ljubljana (v živo in posnetek)
Tv Exodus (v živo)
Radio Ognjišče (samo posamezne dele, oziroma posnetek)

Spored:

Uvodni pozdravi: msgr. dr. Anton Jamnik, pomožni škof in vodja projekta; predsednik Republike Slovenije gospod Borut Pahor; ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore; dekan TEOF prof. dr. Janez Vodičar
1. del: Življenjska pot in ključni vidiki Šuštarjeve misli in dela: France M. Dolinar, Blaž Otrin, Bojan Žalec, Roman Globokar, Andrej Saje, Matjaž Ambrožič
2. del: Nadškof Šuštar in samostojna država Slovenija – ob 30. obletnici plebiscita in države Slovenije: Anton Jamnik, Rosvita Pesek, Dimitrij Rupel, Ernest Petrič, Andrej Šter
3. del: Predstavitev znanstvene monografije, delo 23 avtorjev: Tone Rode, direktor Družine, Tina Osterman, urednica, Anton Jamnik in Bojan Žalec, urednika

Častni pokrovitelj praznovanja je predsednik Republike Slovenije Borut Pahor, organizator in vodja projekta praznovanja pa je ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik.

Svetovni dan ubogih
2020-11-14 - 2020-11-15
V mesecu novembru se ne le zahvaljujemo, pač pa tudi praznujemo svetovni dan ubogih. Papež Frančišek je za ta dan, 15. 11., napisal poslanico, ki jo lahko preberete na spletni strani Vatican News:
https://www.vaticannews.va/sl/papez/news/2020-06/poslanica-svetega-oceta-franciska-za-4-svetovni-dan-revnih.html

Teden zaporov
2020-11-14 - 2020-11-21
ZATO SKUPAJ MOLIMO,
ZATO SKUPAJ DELUJMO,
ZATO SKUPAJ POVEJMO:
TI NISI SAM/A!
Teden zaporov se v svetu odvija že več kot štirideset let, v Sloveniji pa že šestnajsto leto, krščanskim skupnostim ponuja molitveno literaturo s povabilom k molitvi za vse, ki jih zapor zaznamuje: za zaprte osebe in njihove svojce, za žrtve kaznivih dejanj in njihove skupnosti, za delavce in prostovoljce v zaporih in za kazenskopravni sistem. Povabljeni ste, da vsak dan tedna zaporov molite po namenu posameznega dne in se hkrati vprašate, ali lahko kot posameznik ali skupnost storite kakšno dobro delo za katero od skupin, za katere molite.

ZDRUŽENI V ZAPORI, združeni v molitvi. Za vse tiste, ki so še naprej v zapori, ki živijo z omejitvami svobode, v okrepljenem strahu, ki trpijo tesnobo ali jezo, občutijo nemoč ali brezup. Skupaj zato molimo, skupaj delujmo in si povejmo: TI NISI SAM/A!
Zaprte osebe vedo vse o zapori, ki je precej bolj neusmiljena kot izkušnja ’ostati doma’, ki so jo številni izkusili med virusno pandemijo. Vendar so se zunaj zaporskih zidov ljudje vseh starosti morali naučiti, kako se prebijati skozi negotovost, mnogi so občutili strah, zbeganost in pomanjkanje nadzora. V preteklih mesecih smo izgubili svobodno bližino naših najbližjih, celo vse do točke smrti. Nekateri ljudje so v tem času občutili neznosno breme bolečine in žalosti. Nekateri so bili osamljeni in izolirani, spet drugi so si želeli več prostora, biti stran od ljudi. Vse to se občuti za zaporskimi zidovi 365 dni na leto.
Ko med letošnjim tednom zaporov molimo za vse kakorkoli vpletene v kazensko pravosodje, za zaporsko osebje, svojce zaprtih in za same zaprte osebe, ne govorimo o socialni distanci, ampak o fizičnem distanciranju. Molimo za družbeno povezanost in obnovljene odnose ter odprtost za velikodušno ljubezen Boga, ki hrepeni po bližini z vsako posamezno osebo, ki jo ceni in pozna po imenu.
Molimo, da bi med prostori naše polomljenosti in lepote odkrili našo notranjo svobodo in mir, ki je vkoreninjen v ljubezen, upanje, in mir Boga, ki se je razkril v Jezusu Kristusu in je prisoten v moči Svetega Duha, nikoli v zapori.
Rachel Treweek, Anglikanska cerkev
»Mnogo stvari jemljemo za samoumevne in šele ko jih izgubimo, spoznamo njihovo vrednost. Zaradi Covid-19 mnogi ljudje sedaj izkušajo izgubo službe in istočasno tudi izgubo svobode. Že ta dva dejavnika sta dovolj slaba, njuna kombinacija pa predstavlja veliko tveganje za slabitev naše samopodobe. Mnogi ljudje lahko danes lažje razumejo, kje sem se nahajal sam. Na enak način sem lahko sam sočuten z njihovimi strahovi in negotovostmi.«
Nekdanji zapornik, marec 2020
Vir: spletna stran Ecce homo

Kristus Kralj vesoljstva
2020-11-21 - 2020-11-22
Praznik Kristusa Kralja je novejšega datuma. Vendar pa moramo reči, da je krščanska skupnost že od vsega začetka priznavala in dajala Kristusu kraljevski naslov “Kyrios“ – Gospod.
Ime Gospod (Kyrios) najbolje izraža Kristusovo človečnost in božanstvo, njegovo slavo na Očetovi desnic‹ in njegov eshatološki prihod kot sodnika. Kristus je posebej od svojega vnebohoda dalje tudi kot človek deležen tiste najvišje časti in oblasti nad vesoljstvom, ki jo ima Bog.

Praznik Kristusa Kralja je uvedel papež Pij XI. za vso zahodno Cerkev v svetem letu 1925 in določil, naj se praznuje zadnjo nedeljo v oktobru. Navedel je tudi notranji razlog za njegov nastanek:

„Za verski pouk ljudstva in za dviganje k veselju notranjega življenja imajo vsakoletni prazniki svetih skrivnosti mnogo več učinka kakor najgloblji bogoslovni dokazi.

Dočim so ti namenjeni za manjše število in le za izobražene ljudi, pa cerkveni prazniki razmajejo in poučujejo vse vernike; verski dokazi govorijo samo enkrat, prazniki pa tako rekoč vsako leto in vedno; dokazi so predvsem za razum, prazniki pa v korist celega človeka, za um in srce.
Da, ker sestoji človek iz duše in telesa, je treba, da ga zunanje praznovanje svetih dni tako prevzame in spodbudi, da se po raznovrstni lepoti svetih obredov obilno navzame Božjih naukov, ki mu morejo, ko so mu prešli v kri in meso služiti v napredovanje duhovnega življenja“

Tako ta praznik govori, da je bil Kristus s svojim vstajenjem postavljen za Gospoda, kateremu je dana vsa oblast v nebesih in na zemlji, in z močjo svojega duha že deluje v srcih ljudi; in ne budi v njih le hrepenenja po prihodnjem veku, ampak že s tem samim tudi oživlja, očiščuje in krepi tiste velikodušne težnje, s katerimi si družina ljudi prizadeva, da bi napravila svoje življenje bolj človeško in bi si v ta namen podvrgla vso zemljo“ (CS 38, I).

Božje kraljestvo ali Božje kraljevanje, ki je med ljudmi vidno nastopilo z učlovečenjem Božjega sina, je po svojem bistvu odrešenjsko. Saj je to kraljevanje spolnitev človekovega hrepenenja po Bogu, da bi mogel biti združen z Bogom na tak način, kakor bi s svojimi naravnimi močmi nikakor ne mogel biti.
Kristus kralj – hvalospev
To kraljevanje je Božji dar – milost. Začelo se je uresničevati z Jezusovo smrtjo in poveličanjem, v vsem sijaju in moči pa se bo izkazalo in uveljavilo ob koncu časov. To Božje kraljevanje izredno lepo izraža praznični hvalospev:

Svojega edinorojenega Sina,
našega Gospoda Jezusa Kristusa,
si mazilil za večnega duhovnika in kralja vesoljstva,
da bi se na oltarju križa daroval
kot brezmadežna in spravna žrtev
ter izvršil skrivnost človeškega odrešenja.
Vse stvari bo uklonil svojemu vladarstvu
in izročil tvojemu neizmernemu veličastvu
večno in vesoljno kraljestvo:
kraljestvo resnice in življenja,
Kraljestvo svetosti in milosti,
kraljestvo pravičnosti, miru in ljubezni.

Po reformi bogoslužnega koledarja drugega vatikanskega koncila je praznik prestavljen na zadnjo nedeljo bogoslužnega leta. „Zadnja nedelja med letom (zadnja navadna nedelja) je slovesni praznik našega Gospoda Jezusa Kristusa, Kralja vesoljstva.“

Zdaj je tudi že v naslovu izraženo dejstvo, da je Kristus Kralj vesoljstva. Praznik povzema vidike Kristusove skrivnosti, ki so značilni za posamezne dobe bogoslužnega leta: tako Kristus Kralj, veliki duhovnik, božič, razglašenje, vstajenje in vnebohod.

Praznik kot zadnja nedelja bogoslužnega leta bolje izraža aktualno tematiko kot prva adventna nedelja, in to je: pričakovanje drugega Kristusovega prihoda, vesoljna sodba, prenovitev vesolja, ko bo Kristus izročil kraljestvo Očetu, in bo Bog vse v vseh.

Vir: France Oražem; Leto Kristusove skrivnosti 88 – 90
Vir: http://www.kapitelj.com/kristus_kralj.html

Teden Karitas
2020-11-21 - 2020-11-29
Med 22. in 29. novembrom bo potekal teden Karitas. O dogodkih vas bomo seznanili naknadno.

Adventna akcija "Otroci za otroke"
2020-11-28 - 2020-12-25
28. novembra, na predvečer 1. adventne nedelje (29. november), se ponovno pričenja otroška adventna akcija »Otroci za otroke«, v okviru katere otroci po celem svetu zbirajo darove za otroke v misijonskih deželah. S tem razvijamo čut za misijonsko zavest kakor tudi čut za solidarnost in krščansko dobrodelnost že pri majhnih otrocih.
Akcijo spremlja Adventni koledar, ki letos nosi naslov »Tukaj sem, pošlji mene«. Zgodbice letošnjega koledarja govorijo o dr. Janezu Janežu, prvem slovenskem laiškem misijonarju, ki je kot zdravnik-kirurg štiri leta deloval na Kitajskem, nato pa še celih 38 let na Tajvanu. Pogumno je izrekel svoj DA Bogu. Kot tak je svetel zgled misijonske poklicanosti prav vseh kristjanov in pristnega krščanskega življenja; življenja, ki se nesebično razdaja za druge. Letos tudi obhajamo 30-letnico njegove smrti.
Adventne koledarje smo po župnijah poslali glede na vaša naročila. V kolikor želite dodatne izvode, nam, prosim, to sporočite. Naklada Adventnega koledarja je seveda zaradi pandemije koronavirusa manjša kot prejšnja leta, ker ste se mnogi tiskanim izvodom odpovedali. Slednjim se bodo koledarji posredovali v elektronski obliki. Je pa seveda koledar v elektronski obliki na voljo tudi na naši spletni strani.
Prosimo vas, da otrokom pred začetkom adventa razdelite adventne koledarje oz. pošljete po e-pošti, jim razložite pomen adventne akcije in jih pogumno povabite k branju, izpolnjevanju adventnih nalog in darovanju. Koledarju je tudi priložen kartonast hranilnik – »misijonski šparovček« –, v katerem lahko otroci zbirajo denar za otroke v misijonih. Sporočite jim, kdaj naj šparovček z zbranimi darovi prinesejo v domačo cerkev pred jaslice. Ta datum si lahko vpišejo na šparovček. V kolikor zaradi pandemije to ne bo mogoče, lahko dar svojih otrok starši nakažejo na račun Misijonskega središča Slovenije, ki je naveden na zadnji strani Adventnega koledarja. Zbrane darove bo Papeška misijonska družba svetega otroštva namenila izključno za potrebe otrok in mladostnikov v misijonih. Lanskoletne darove, ki so bili zbrani v tej akciji v višini 75.717,13 €, smo namenili za lačne otroke v Čadu, Kongu in Gvineji Bissau.
Misijonsko središče Slovenije

Sv. Andrej, apostol, praznik
2020-11-29 - 2020-11-30
V Katoliški cerkvi 30. novembra praznujemo god sv. Andreja, apostola in mučenca.

Apostol Andrej je bil prvi od dvanajstih Jezusovih apostolov, doma iz Betsajde ob Genezareškem (Galilejskem) jezeru, po poklicu ribič. Rojen je bil ok. leta 6 pr. Kr., umrl pa je 30. novembra ok. leta 60 po Kr. v Patrasu v Grčiji.
Po krščanskem izročilu je bil starejši brat apostola Petra in prvi od učencev, ki jih je Jezus osebno poklical. Njegovo pravo ime (hebrejsko ali aramejsko) ni znano, Andrej pa je verjetno grški prevod njegovega imena ali njegov vzdevek (iz grškega Andreas, t. j. možati, ki izvira iz besede andros in pomeni mož, moški). Evangeliji Andreja v času Jezusovega javnega delovanja omenjajo ob treh priložnostih: ko so bili Peter, Andrej in Jakob z Jezusom na Oljski gori (Mr 13,3–13), ko je Jezus pomnožil kruh in ribi in nasitil pet tisoč mož (Jn 6,1–14) ter ko so pogani (Grki) hoteli videti Jezusa (Jn 12,20–26).
Po Jezusovi smrti apostola Andreja v Svetem pismu skorajda ne najdemo več, na osnovi drugih zgodovinskih virov pa sklepajo, da je poučeval po Mali Aziji, v Grčiji in ob Črnem morju. Po nekaterih virih naj bi prišel celo do reke Volge. Na stara leta je bil škof v grškem mestu Patras, kjer je med preganjanjem rimskega cesarja Nerona prišel pred sodišče (ok. leta 60 po Kr.). Po običaju je bil obsojen na smrt na križu, postavljenem v obliki črke X. Njegovo smrt omenja spis z naslovom Trpljenje (Passio), ki navaja, da so ga križali v grškem mestu Patras. Že od prvih stoletij Andrejev god (po julijanskem in gregorijanskem koledarju) praznujejo 30. novembra, kar je verjetni dan njegove smrti.
Relikvije apostola Andreja so leta 357 iz Patrasa prenesli v Carigrad, med četrto križarsko vojno (1204) so jih prepeljali v Amalfi, od tam pa v Rim. Med tretjim zasedanjem drugega vatikanskega cerkvenega zbora (1962–1965) je papež Pavel VI. leta 1964 relikvije sv. Andreja vrnil Grški pravoslavni Cerkvi. Od takrat jih hranijo v cerkvi sv. Andreja v Patrasu.
Sv. Andrej je zavetnik Grčije, Sicilije, Spodnje Avstrije, Romunije, Rusije, Škotske, Španije in Ukrajine, pa tudi ribičev in trgovcev z ribami, mesarjev, rudarjev, vrvarjev in nosačev vode. V ljudskih običajih je zavetnik proti protinu, bolečinam v grlu, krčem in rdečici ter priprošnjik za dobro poroko. Njegovi ikonografski atributi so poševno postavljen križ, dolga tunika in plašč, brez obuval ter knjiga in/ali napisni trak. V pravoslavju ga imenujejo tudi Andrej Prvopoklicani.
Češčenje sv. Andreja je na Slovenskem zelo razširjeno. Posvečenih mu je 45 cerkva ter je zavetnik mariborske nadškofije.
Vir: Katoliška Cerkev

Seminar za pastoralne delavce
2020-12-05 07:45 - 11:00
5. decembra 2020 pripravljamo spletni seminar za pastoralne delavce s področja mladinske pastorale. Gostje seminarja bo s. Katia Roncalli iz Bratstva Evangelii gaudium. S. Katia je priznana italijanska teologinja, z bogatimi izkušnjami duhovnega spremljanja, izvajanja predavanj in katehez tako za mlade kot za redovnike, duhovnike in odrasle, ki jih priteguje večna novost evangelija ter vznemirja krik
sveta.
Prijava na seminar je obvezna na povezavi: https://forms.gle/vGsASdxtDS3yjHCy5.

Slovesni praznik brezmadežnega spočetja device Marije
2020-12-07 - 2020-12-08
Katoliška cerkev 8. decembra praznuje slovesni praznik brezmadežnega spočetja device Marije.
Marija je bila spočeta po naravni poti, kakor vsak drug otrok. Zaradi posebne naloge v zgodovini odrešenja, saj je bila izbrana, da postane Božja Mati, pa je bila po nauku Cerkve obvarovana madeža izvirnega greha in je bila vse od spočetja deležna posvečujoče milosti. To tudi izraža besedna zveza brezmadežno spočetje.
Pomen praznika
Nauk o Marijinem brezmadežnem spočetju namreč pravi, da je bila Marija, ki je bila pred vsemi veki določena za mati Božjega Sina Jezusa Kristusa, ravno zaradi te svoje naloge vnaprej predvidena za svetost in čistost. Bog je zaradi Jezusovega rojstva vnaprej odel Marijo s svojo milostjo, da je bila od samega začetka svojega bivanja čista in brez madeža. Vse to se je zgodilo že takrat, ko sta jo spočela njena starša sv. Joahim in sv. Ana. Zato pravimo, da je bila Marija brez madeža spočeta, oziroma da je Brezmadežno Spočetje (Lurd). Marija je bila torej obvarovana vsakega greha in še prav posebej izvirnega greha, s katerim smo ljudje ranjeni in zaradi njega nagnjeni k slabemu.
Božja Mati, spočeta brez madeža izvirnega greha, je za človeštvo ideal in vzor, hkrati pa tudi porok upanja in priprošnjica pri Bogu. Praznik spominja na Marijino edinstveno mesto v Cerkvi in vabi, da bi se po njenem zgledu in priprošnji tudi kristjani trudili za svetost kot globinsko prijateljstvo z Bogom. Marija je bila že ob spočetju in vse življenje v stanju posvečujoče milosti, se pravi brez greha. Kristjan ta dar prejme z zakramentom krsta, ki mu izbriše izvirni greh, mu da posvečujočo milost in ga vključi v občestvo Cerkve. Posvečujoča milost pa se mu obnovi pri vsaki iskreni spovedi, ko mu Bog izbriše grehe, tako da lahko na novo zaživi odrešeno življenje.

Devica Marija in duhovništvo – Razmišljanje pokojnega škofa Jožefa Smeja

Zgodovina praznika
V desetem stoletju so ga obhajali v zahodnih deželah, v slovanskih krajih se prvič omenja v 14. stoletju, v vzhodnih deželah pa so ga obhajali že od petega stoletja. Od leta 1708 je god Brezmadežne, 8. decembra, določen za vso Cerkev. Papež Pij IX. je to versko resnico 8. decembra 1854 razglasil za od Boga razodeto v veliko veselje vsega katoliškega sveta. To veselo sporočilo je naznanil z besedami: »Da je blažena Devica Marija bila v prvem trenutku svojega spočetja obvarovana vsakega madeža izvirnega greha, in sicer po edinstveni milosti in predpravici, ki jo je podelil vsemogočni Bog z ozirom na zasluženje Jezusa Kristusa, odrešenika človeškega rodu – to je od Boga razodet nauk in ga morajo zato vsi verniki trdno in stanovitno verovati.«
Na poseben način je to versko resnico potrdila Marija sama, ko se je v Lurdu prikazala mladi Bernardki Soubirous in se predstavila z besedami: “Jaz sem Brezmadežno Spočetje.”
Upodobitve
Brezmadežno Devico Marijo upodabljamo po prizoru iz Knjige razodetja kot “ženo, ogrnjeno s soncem, in luno pod njenimi nogami, na njeni glavi pa venec dvanajstih zvezd” (prim. Raz 12,1). Z eno nogo stoji na glavi kače, kar spominja na besede iz prvih poglavij Svetega pisma: Njen zarod ti bo glavo strl, ti ga boš pa ranila na peti. (prim. 1 Mz 3,15).
Marija, mati duhovnikov in bogoslovcev
8. december je poseben praznik za slovenske duhovnike in bogoslovce, ki so se na ta dan v prvem letniku bogoslovja slovesno posvetili Mariji. To posvetitev vsako leto obnavljajo.

Besedilo je delno povzeto s spletne strani Škofije Novo mesto.
Vir: Katoliška Cerkev

Bogoslužna priprava na božič – božična osemdnevnica
2020-12-16 - 2020-12-23
Sklepno obdobje adventnega časa v Katoliški cerkvi začenjamo 17. decembra z božično osemdnevnico, ki predstavlja neposredno bogoslužno pripravo na božič.
Splošna razlaga božične osemdnevnice
Sklepno obdobje adventnega časa v Katoliški cerkvi začenjamo 17. decembra z božično osemdnevnico, ki predstavlja neposredno bogoslužno pripravo na božič. Bogoslužna priprava v obliki osemdnevnice vernikom želi približati hrepenenje in pričakovanje Gospodovega rojstva. Pomembno vlogo in slovesni ton v tem času pri bogoslužju dajejo posebne antifone, imenovane tudi O – odpevi, ki so odpevi pred Marijinim slavospevom Magnificat (prim. Lk 1,47–55). Antifone razlagajo prispodobe iz bogate svetopisemske simbolike, ki napoveduje Jezusovo rojstvo. Njihov namen je pospešiti in spodbuditi veselo pričakovanje. V osmih dneh se zvrstijo naslednje antifone, pri čemer se vsaka izmed njih začne z odpevom: O Modrost, O Gospod in Voditelj, O korenina Jesejeva, O ključ Davidov, O Vzhajajoči, O Kralj narodov ter O Emanuel.
Pojma božična osemdnevnica ne smemo enačiti s pojmom božična osmina. Prva predstavlja neposredno pripravo na božič, druga pa je obdobje osmih dni, ki jih v bogoslužju obhajamo po božiču.

Strokovna razlaga božične osemdnevnice in O – odpevi
Liturgična navodila govorijo le o posebni pripravi na praznovanje Gospodovega rojstva. Ta priprava se začne 17. decembra in znaša le osem dni priprave. Ker je 24. decembra že sveti večer, se ta priprava praktično omeji na en teden. Prav temu tednu ustreza sedem spevov, ki se v latinščini imenujejo Antiphonae Majores ali O – antifone, tudi O – odpevi, saj se sleherna začne s črko »O«, s katero ob hrepenenju izražamo tudi začudenje.
Te antifone pozna Cerkev že iz časa Amalarija iz Metza (+ 851 po Kr.), ki je predstavnik alegoričnega načina razlaganja bogoslužja. O antifonah pravi takole: »Antiphonae, quae habent omnes O in capite, signum quoddam admirabile et investigabile ostendunt nobis in his diebus celebrari.« To so: O Sapientia, O Adonai, O radix Jesse; O clavis David, O Oriens, O Rex gentium, O Emmanuel, ki se v Molitvenem bogoslužju nahajajo pred Marijinim hvalospevom – Magnificat, pri maši pa stojijo kot vrstica pri aleluji. Tem sedmim antifonam je za 24. december dodana antifona iz prvih večernic praznika Gospodovega rojstva Cum ortus fuerit sol de caelo (Ko bo jutri sonce vzšlo, bomo videli najvišjega Kralja, ki prihaja …) tako, da jih je osem. Iz tega sledi, da gre za osemdnevno pripravo na praznik Gospodovega rojstva.
Iz zgodovine razvoja bogoslužja vemo, da je rimski obred poznal le sedem O – antifon, medtem ko so druge Cerkve poznale podobne antifone in tudi več kot rimska Cerkev: devet ali celo dvanajst. Po tej različnosti se je kljub rimskim sedmim antifonam ustalil izraz novena kot priprava na praznik za razliko od octava, ki je osemdnevno praznovanje praznika.
Rimske O – antifone pripisujejo papežu Gregorju Velikemu (540–604 po Kr.) in tvorijo v akrostihu od zadaj naprej zanimivi besedi »ero cras«, (v bodoče bo … ali jutri bo …), izraz upanja, ki ga sedaj vsebuje antifona za zadnji dan devetdnevnice. Skratka, izraz novena ali devetdnevnica ima simbolni pomen. To je sveti čas pobožnega in veselega pričakovanja.
Strokovno razlago je pripravil profesor liturgike na Teološki fakulteti Univerze v Ljubljani izr. prof. dr. Slavko Krajnc.
Vir: Katoliška Cerkev

Maša za domovino
2020-12-23 16:30
Pred praznikom samostojnosti in enotnosti, ki bo letos posebno prazničen, saj obeležujemo 30. obletnico plebiscita, bo ljubljanski nadškof msgr. Stanislav Zore OFM daroval sveto mašo v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja. Prisotnost vernikov je odvisna od takratne epidemiološke slike in priporočil NIJZ.
