Nadškofija Ljubljana

Praznik apostolov Petra in Pavla
2019-06-28 - 2019-06-29
V Katoliški Cerkvi 29. junija praznujemo slovesni praznik apostolov sv. Petra in Pavla.
Peter je bil ribič iz Betsajde ob Genezareškem jezeru. Jezus ga je poklical, da bi bil ribič ljudi in da bi kasneje kot pastir tudi vodil Cerkev kot Božje ljudstvo. Po svetopisemskem izročilu mu je Jezus po tem, ko ga je poklical za učenca, spremenil ime v Peter: »Ti si Peter in na tej skali bom sezidal svojo Cerkev in vrata podzemlja je ne bodo premagala. Dal ti bom ključe nebeškega kraljestva; in kar koli boš zavezal na zemlji, bo zavezano v nebesih; in kar koli boš razvezal na zemlji, bo razvezano v nebesih« (Mt 16,18–20). Zelo pomembna izkušnja v Petrovem življenju je bila ta, da je Jezusa, po tem, ko je bil le-ta prijet, kljub temu, da se je ob njem vzgajal in učil približno tri leta, trikrat zatajil. Po Jezusovem vnebohodu Peter nastopa kot voditelj apostolov in mlade Cerkve. Nekaj časa je bil škof v Antiohiji, okoli leta 42 pa je odšel v Rim. Od tam je vernikom v Mali Aziji poslal dve pismi (1 Pt in 2 Pt), življenjsko pot pa je sklenil z mučeništvom.
Apostol Pavel se je rodil okrog leta 10 po Kr. v Tarzu, v glavnem mestu takratne rimske province Kilikije. Po rodu je bil Jud, po očetu pa je podedoval rimsko državljanstvo. Bil je farizej in poznavalec judovstva, ki je do spreobrnjenja na poti v Damask preganjal kristjane. Apostol Pavel je ob rojstvu dobil ime Savel, po spreobrnjenju pa se je dal krstiti in ime spremenil v Pavel.
Več o vsebini praznika lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Mašniško posvečenje 2019
2019-06-29 08:00 (Europe/Ljubljana)
Ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore OFM bo sedanje diakone posvetil v mašnike, v soboto, 29. junija, ob 9. uri, v stolnici sv. Nikolaja v Ljubljani. Posvečeni bodo: Gregor Bregar, iz župnije Ljubljana – Šentvid, Tadej Ložar, iz župnije Dol pri Ljubljani, Rok Pogačnik, iz župnije Radovljica in Vito Urbanija, iz župnije Moravče.
Bodoče duhovnike priporočamo v molitev, okrepimo pa tudi molitev za nove duhovne poklice in svetost posvečenih.

Duhovne vaje za katehete in katehetinje
2019-06-30 - 2019-07-04
Vse katehetske sodelavce vabimo na poletne duhovne vaje Skupnosti slovenskih katehistinj in katehistov, kjer bo dovolj priložnosti za odmik od vsakdanjega vrveža, duhovno poglobitev in gradnjo občestva. Od 1. do 4. julija 2019 bodo duhovne vaje v Marijinem domu na Bledu. Vodil jih bo beograjski nadškof mons. Stanislav Hočevar.
Prijave do 20. junija zbira s. Brigita Zelič: brigita.zelic@ognjisce.si.
Prijazno vabljeni!
Skupnost slovenskih katehistinj in katehistov

Slovesni praznik sv. Cirila in Metoda
2019-07-04 - 2019-07-05
V Katoliški Cerkvi 5. julija obhajamo slovesni praznik sv. bratov Cirila in Metoda, slovanskih apostolov in sozavetnikov Evrope. Imenujemo ju tudi apostola Slovanov zaradi pomembnega misijonskega dela med slovanskimi ljudstvi.
Ciril in Metod sta bila misijonarja grškega rodu, ki sta pri oznanjevanju in širjenju krščanske vere uporabljala glagolico. Ciril se je rodil okrog l. 826 ali 827, Metod pa okrog l. 812 ali 815 v Solunu. Pri krstu so ju poimenovali Konstantin in Mihael, vendar sta ob vstopu v samostan imeni spremenila. Najprej sta delovala kot knjižničar in učitelj filozofije. Mladost sta preživela v okolici Soluna, cesar pa ju je okrog l. 860 poslal misijonarit na polotok Krim.
Moravski knez Rastislav ju je okrog l. 860 povabil med slovanske narode, kjer sta delovala na tedanjem velikomoravskem ozemlju, ki je zajemalo današnjo vzhodno Slovenijo, vzhodno Hrvaško, Madžarsko, Češko, Slovaško, južno Poljsko, jugovzhodno Nemčijo in zahodno Ukrajino ter širila krščansko oznanilo v slovanskem jeziku. Po treh letih na Moravskem sta odšla v Panonijo in od tam preko Benetk v Rim. Pri papežu Hadrijanu II. (867–872) sta dobila dovoljenje za opravljanje bogoslužja v slovanskem jeziku.
Več o vsebini praznika lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Nedelja Slovencev po svetu 2019
2019-07-06 - 2019-07-07
V nedeljo, 7. julija 2019, bomo praznovali tradicionalno Nedeljo Slovencev po svetu.
Že vrsto let prvo nedeljo v juliju posvečamo Slovencem po svetu, ki živijo zunaj meja Slovenije. Ocene o številu teh rojakov se vrtijo okrog pol milijona. Zelo velika številka, če nas doma živi približno dva milijona, a vendar tako neizrazito občutena v našem vsakdanu. Mnoge meje so odpravljene, komunikacijske in potovalne možnosti pa zadnja leta postajajo neverjetno dostopne. Tako imamo vse več priložnosti, da z ne prevelikim trudom vzpostavljamo enoten slovenski prostor, ki ni več usodno odvisen od kraja bivanja.
Ob Nedelji Slovencev po svetu želimo Slovence v domovini spodbuditi k razmisleku o številnih rojakih, ki živijo po svetu ter hkrati okrepiti tudi slovensko zavest v slovenskih skupnostih po svetu.
Dodatne informacije dobite na spletni strani Rafaelove družbe.
Vir: spletna stran Katoliške Cerkve

Obletnica smrti škofa Antona Vovka
2019-07-07 15:00
Ob 56. obletnici smrti božjega služabnika, nadškofa Antona Vovka, Vovkov odbor vabi k spominski sveti maši, ki bo v nedeljo, 7. julija 2019 ob 16.00 v ljubljanski stolnici. Sveti maši, ki jo bo vodil škof msgr. Franc Šuštar, bo sledilo še krajše molitveno bogoslužje. Vabljeni!

Praznik sv. Benedikta
2019-07-10 - 2019-07-11
Sveti Benedikt je zavetnik naše Evrope in tudi zato je njegov god praznik, spominjamo pa se ga 11. julija. Benedikt je znan po svojem reku: “Ora et labora”, kar pomeni moli in delaj. Dve vrednoti, ki sta pomembni za našo skupno celino in za vrednote, ki jih predstavlja.
Več o vsebini praznika lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Sv. Mohor in Fortunat, drugotna zavetnika ljubljanske nadškofije
2019-07-11 - 2019-07-12
Mučenca sveta Mohor in Fortunat sta bila zavetnika oglejskega patriarhata. Oglej je bil žarišče misijonskega delovanja med Slovenci južno od reke Drave. Sv. Mohor in Fortunat sta bila od leta 1461 do 1961 torej natanko petsto let prva zavetnika ljubljanske škofije, odtlej pa sta njena drugotna patrona. Na slovenskem ozemlju (južno od Drave) je njima posvečenih sedem župnijskih in petindvajset podružnih cerkva. Njun god praznujemo 12. julija.
Več o godovnih zavetnikih naše nadškofije lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Ignacijanske duhovne vaje v tišini: »Gospod, naúči nas moliti« (Lk 11,1)
2019-07-14 17:30 - 2019-07-19 11:00
Ignacijanske duhovne vaje v tišini pod naslovom »Gospod, naúči nas moliti« (Lk 11,1) bodo potekale v Ignacijevem domu duhovnosti v Ljubljani od nedelje, 14. julija od 18.30 z večerjo in se bodo sklenile v petek, 19. julija 2019, s kosilom. Voditelj bo p. Janez Poljanšek DJ s sodelavci.
Molitev je poganjek krotkosti in nejezljivosti.
Molitev je sad radosti in hvaležnosti.
Molitev je zaščita pred žalostjo in malodušjem.
(Evagrij Pontski)
Način dela: Udeleženci dobijo – posamezno ali v skupini – nekaj navodil za vaje v molitvi in pozornosti na notranje dogajanje. O vsem tem se vsak dan pogovorijo z osebnim duhovnim spremljevalcem. Dnevna evharistija, ozračje tišine. Dobrodošli, če želite zaživeti bolj polno in na Jezusovo besedo »odriniti na globoko«, urediti svoje življenje po navdihu Duha, narediti kakšno večjo ali manjšo odločitev, ki bo prinesla več miru in veselja.
Glede osebnih prilagoditev programa se lahko dogovorite – kontakt za prijavo: +386(0)51-613-374 (pon-pet, 8.00-15.00), prijave@ignacijevdom.si
Možnost prijave po spletu.
Več o metodi ignacijanskih duhovnih vaj, odmevi …
Odmev študenta: moje prve duhovne vaje.
Vir: spletna stran Katoliške Cerkve

Krištofova nedelja in akcija MIVA
2019-07-20 - 2019-07-21
Tudi letos bomo ob obhajanju Krištofove nedelje in blagoslovu vozil 21. julija zbirali darove za vozila misijonarjev. Akcija MIVA se izvaja že vse od leta 1927, v Sloveniji pa poteka neprekinjeno zadnjih 32 let. Potrebe po vozilih v misijonskih deželah so stalnica in obenem nuja, saj si dandanes brez njih uspešnega opravljanja svojega poslanstva misijonarji sploh ne morejo zamisliti. Akcija MIVA se tako kaže kot izjemno uspešen projekt, saj je krepko pripomogel, da se je po svetu naredilo veliko dobrega. Zato želimo akcijo še naprej krepiti.
Različno gradivo boste prejeli na vseh slovenskih župnijah, ob nedeljskih svetih mašah, kjer boste lahko darovali svoj dar. Darove lahko prinesete tudi v Misijonsko središče oz. jih nakažete na njihov račun.
Iz srca se vam zahvaljujemo za pripravljenost in podporo našim misijonarjem.
Vir: Misijonsko središče Slovenije

Romanje za mlade v Assisi s kapucini
2019-07-21 - 2019-07-28
Bratje kapucini vabijo mlade (17-30 let) na romanje v Assisi, ki bo potekalo od 22. do 28. julija 2019.
Gre za romanje, ki v mladih pusti globok pečat, saj na njem doživijo preprostost, povezanost, bližino z Bogom in med seboj.
Bratje kapucini z mladimi romajo v Assisi že od leta 1992.
Informacije in prijave: br. Jakob Kunšič, e-pošta: br.jakob.kunsic@gmail.com

Praznik sv. Marije Magdalene
2019-07-22 07:00 - 16:00
22. julija v Katoliški Cerkvi obhajamo praznik sv. Marije Magdalene, prve priče, ki je videla Vstalega, in prve glasnice, ki je apostolom oznanila vstajenje Gospoda.
Dolgo časa so v pobožnosti in v umetnosti Marijo Magdaleno istili z Marijo iz Betanije, sestro Lazarja in Marte, ter z neimenovano ‘veliko grešnico’, ki je Jezusu v farizejevi hiši med obedom mazilila noge, potem ko jih je oprala s svojimi solzami ter obrisala s svojimi lasmi. Zdaj je dokazano, da gre za tri različne osebe.
Več o vsebini praznika lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Praznik sv. Brigite, sozavetnice Evrope
2019-07-22 - 2019-07-23
Papež Janez Pavel II. je sv. Brigito 1. oktobra 1999, na začetku druge sinode za Evropo, razglasil za sozavetnico Evrope.
Brigita je bila visokega rodu. Rodila se je najverjetneje leta 1302 v kraju Finstad pri Upsali, kjer je zdaj sedež slavne univerze. Njen oče je imel odgovorno upravno službo. Družina je bila v sorodu s kraljevskimi rodbinami, ki so se menjavale na švedskem prestolu. Po smrti svoje matere je Brigita živela pri teti in v tem času je imela videnje: podobo Križanega, ki se ji je neizbrisno vtisnila v spomin za vse življenje. Njen god oz. praznik praznujemo 23. julija.
Več o svetnici lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Praznik sv. Jakoba starejšega
2019-07-24 - 2019-07-25
25. julija v Katoliški Cerkvi obhajamo god apostola Jakoba starejšega.
V zboru dvanajsterih apostolov, ki jih je Jezus poklical, sta bila dva Jakoba, med prvim je bil za apostola poklican ravno današnji godovnjak, zato je ob njegovem imenu še vzdevek starejši.
Jakob je bil doma iz enega od mest ob Genezareškem jezeru, njegov oče Zebedej je bil ribič, mati Saloma pa je bila sestra Jezusove matere Marije. Skupaj z bratom Janezom in apostolom Petrom je bil Jakob priča Jezusovega spremenjenja na gori in obuditve Jairove hčere. V dneh Jezusovega trpljenja se je Jakob, kot večina apostolov, potuhnil, po Jezusovem vstajenju od mrtvih pa je bil z drugimi apostoli v Jeruzalemu. Malo vemo o njegovem delovanju po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha. Pisec Apostolskih del poroča, da je Herod »dal z mečem usmrtiti Jakoba, Janezovega brata«. To naj bi se zgodilo okrog velike noči leta 44.
Več o apostolu lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Poletni teden v Taizéju
2019-07-26 - 2019-08-04
V Taizé bomo romali med 27. julijem in 4. avgustom. Cena prevoza znaša 100 € za dijake in študente, za druge pa prispevek znaša 150 €. Za prijave in vse dodatne informacije se lahko obrnete na internetno stran katoliskamladina.si ali na naslov taize@katoliskamladina.si. Prevoz je organiziran tudi za termin od 24. avgusta do 1. septembra. Za vse informacije pišite na zgornji naslov.

Romanje zakonskih jubilantov
2019-07-28 09:00
“Od začetka stvarjenja pa ju je Bog ustvaril kot moža in ženo. Zaradi tega bo mož zapustil očeta in mater in se pridružil ženi, in bosta oba eno telo; zatorej nista več dva, ampak eno telo. Kar je torej Bog združil, tega naj človek ne loči.« (Mt 19,6-9)
Na nedeljo ob prazniku svete Ane in svetega Joahima, staršev Device Marije, 28. julija, k Mariji Pomagaj vabimo vse zakonske jubilante, tiste, ki praznujete 10., 15., 20., 25., 50., … obletnico zakona.
Sveto mašo ob 10. uri bo na trgu pred baziliko Marije Pomagaj daroval stiški opat Janez Novak.
Lepo vabljeni!
Vir: spletna stran Marija.si

Srečanje članov misijonske molitvene zveze
2019-07-28 14:00
Papež Frančišek je letošnji mesec oktober razglasil za izredni misijonski mesec z namenom, da se poživi misijonska zavest med vsemi ljudmi. K temu smo poklicani vsi po sv. krstu, zato se potrudimo, da bomo molili misijonski rožni venec in darovali svoj trenutek za potrebe misijonov. Vsako leto je na zadnjo julijsko nedeljo srečanje članov Misijonske molitvene zveze (MMZ). Molili bomo tudi za nove misijonske poklice in prosili Jezusa in Marijo za blagoslov.
Zato vas ponovno prisrčno vabim, da se udeležite srečanja članov MMZ v svojem škofijskem središču, ki ga pripravlja referent za misijone. Srečanja so oblikovana tako, da se najprej moli molitvena ura. Nato se slavi evharistična daritev. Sledi še agape, kot znamenje povezanosti vseh. Pri maši pa navadno spregovori eden od misijonarjev, ki predstavi delo na misijonu. Srečanja bo za Gorenjsko, Ljubljano in Dolenjsko v župniji Škocjan pri Novem mestu 28.7., ob 15. uri.
Držimo skupaj in radi pridimo na srečanja, povabimo pa tudi svoje vernike, saj bomo z molitveno uro, sv. mašo in druženjem najbolj uresničili svojo misijonsko poklicanost.
Jožef Lipovšek
voditelj MMZ

Romanje na Svete Višarje
2019-08-04 09:30
Rafaelova družba in Zveza slovenskih izseljenskih duhovnikov v Evropi vabita na 31. romanje treh Slovenij na Svete Višarje, ki bo v nedeljo 4. avgusta 2019. Tam se bodo srečale tri Slovenije: matična, zamejska in izseljenska.
Program
10.30 – predavanje pravnika, vrhovnega in nekdanjega ustavnega sodnika Jana Zobca, z naslovom Tri Slovenije, ena identiteta.
12.00 – slovesna sveta maša, ki jo bo skupaj z izseljenskimi in drugimi duhovniki daroval koprski škof dr. Jurij Bizjak.
13.00 – po maši bo na ploščadi za cerkvijo kulturni program. Tako mašo kot kulturni program bosta s petjem in glasbo sooblikovala zbor Slovenski cvet iz severne Nemčije in pa Kvartet klarinetov Godbe ljubljanskih veteranov.
Na vrh Svetih Višarij se lahko odpravite peš po romarski poti ali pa z gondolo.
Tisti, ki pa se želite udeležiti romanja treh Slovenij na Svete Višarje s programom enodnevnega romanja, se lahko obrnete na Agencijo Trud. Več informacij pišite na trud@trud.si ali pokličite na telefonsko številko 01 360 28 20.
Vir: Katoliška Cerkev

Skavtski tabor za voditelje
2019-08-04 - 2019-08-11
Združenje slovenskih katoliških skavtinj in skavtov organizira skavtski tabor za voditelje, imenovan Srečanje, ki bo potekal od 5. do 11. avgusta 2019.
Na srečanju pričakujejo okrog 600 voditeljev, ki si prizadevajo za čim boljše delo Združenja slovenskih katoliških skavtinj in skavtov in za Slovenijo, Cerkev ter stvarstvo. Ker bodo med drugim načrtovali njihove prihodnje usmeritve mladinske pastorale na župnijah in področju, kjer delujejo skavti, še prav posebej vabijo duhovnike, redovnike, redovnice in bogoslovce ter računajo na njihovo dejaveno načrtovanje.
Skavti si želijo, da bi bili njihovi duhovni asistenti ves čas prisotni z njimi na taboru, ali pa vsaj v ponedeljek in torek (5. in 6. avgusta), ko bodo voditelji stegov “plemenitili podobo stvarstva”. Voditelji bodo na skupnem tabornem prostoru snovali prihodnost svojih stegov v petek zvečer, 9. in v soboto, 10. avgusta. S tem ponujajo priložnost, da se življenje mladih skavtov še bolj poveže z župnijo. V soboto popoldne ob 16.00 bo “velika maša”.
Tabor se začne pred vrati skavtskega prostora posameznega stega v ponedeljek, 5. avgusta, ob 9.00. Skupni taborni prostor je še skrivnost, nahaja pa se v osrednji Sloveniji, 3 minute od avtoceste.
Rok za prijavo in plačilo tabornine je 19. julij 2019. Prijavnica je dosegljiva na naslednji spletni strani: https://docs.google.com/forms/d/1_3exfPVOnsN4krrAKOg4xvqOtXtOh4_gw7On-Le1WQk/edit.
Dodatne informacije lahko dobite na telefonski številki 01 433 21 30 ali e-pošti info@skavti.si.

Besedilo je posredoval Janez Kobal, generalni duhovni asistent.
Vir: Katoliška Cerkev

Jezusovo spremenjenje na gori
2019-08-05 - 2019-08-06
V Katoliški Cerkvi 6. avgusta obhajamo praznik Jezusove spremenitve na gori Tabor.
Dogodek Jezusove spremenitve na gori vsebujejo evangeliji po Mateju (Mt 17,1–13), Marku (Mr 9,2–13) in Luku (Lk 9,28–36) ter poročajo o tem, da se je Kristus v svojem veličastvu prikazal apostolom Petru, Jakobu in Janezu. Cerkveni očetje razlagajo, da je to Kristus storil zato, da bi učence pripravil na svoje trpljenje, smrt in vstajenje. V spremenjenju se je Jezus razodel kot pravi mesija. Najprej o njem poročata Mojzes in Elija (postava in preroki), potem pa še Bog Oče sam.
Papež sv. Leon Veliki (390–461 po Kr.) je v svojem delu Slava v spremenjenju[1] o Jezusovi spremenitvi na gori zapisal: »Gospod pred izbranimi pričami razodene svojo slavo in s tako velikim sijajem razsvetli svoje telo, ki ga ima kakor drugi, da je njegov obraz podoben sončnemu siju in obleka enaka snežni belini. Glavni namen te spremenitve je bil, da bi apostoli prenesli pohujšanje križa, in da ne bi njihove vere zmotilo ponižanje njegovega prostovoljnega trpljenja, potem ko se jim je razodela vzvišenost njegovega skritega dostojanstva. Gospod pa je z enako previdnostjo utrdil tudi upanje svete Cerkve, da bi celotno Kristusovo telo spoznalo, s kakšno spremenitvijo je bilo obdarovano, in bi si udje v skupnosti obetali tisto slavo, ki je žarela na Glavi. Gospod je rekel isto o tej slavi, ko je govoril o veličastju svojega prihoda: ‘Tedaj bodo pravični sijali kakor sonce v kraljestvu njihovega Očeta’«.
Več o vsebini praznika lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Sv. Terezija Benedikta od Križa - Edith Stein
2019-08-08 - 2019-08-09
9. avgusta v Katoliški Cerkvi praznujemo god filozofinje, karmeličanke, mučenke in sozavetnice Evrope sv. Terezije Benedikte od Križa – Edith Stein.
Edith Stein je 21. aprila 1938 naredila večne zaobljube in nekaj dni za tem prejela črno tančico kot znamenje dokončne pripadnosti Bogu v karmelskem redu. Isto leto so se razmere za Jude izredno zaostrile. Z namenom, da samostana ne bi spravljala v nevarnost, je prosila, naj jo premestijo v sestrski samostan Echt na Nizozemskem. 31. decembra se je morala posloviti od ljubljene skupnosti v Kölnu, zibelke redovnega poklica. Kmalu je za njo v Echt prišla tudi rodna sestra Roza, ki je prav tako sprejela krščansko vero. Brata Pavla in sestro Friedo so odpeljali v taborišče, preostali pa so se rešili z begom v Ameriko. Mati Steinovih otrok je bila v tistem času že pokojna. Vse stiske, za katere je izvedela, je s. Terezija Benedikta od Križa vključevala v svojo molitev. Nadaljevala je z znanstvenim delom. V pripravi na 400-letnico rojstva sv. Janeza od Križa (1542–1942) je začela pisati študijo o njem z naslovom »Znanost križa«. Besedila sicer ni dokončala, njegovo vsebino pa je potrdila z lastnim pričevanjem.
Julija 1942 so nizozemski škofje obsodili preganjanje Judov. Iz maščevanja so nacisti v nedeljo, 2. avgusta 1942, prijeli vse katoliške Jude, tudi sestri Edith in Rozo. Zadnje besede, ki so jih sosestre slišale iz ust svetnice, so bile namenjene sestri Rozi, ki jo je prestrašena čakala ob samostanskih vratih. Podala ji je roko in rekla: »Pridi, greva za naše ljudstvo.«
Skupaj s sojetniki so ju odpeljali v taborišče Westerbork. S. Terezija Benedikta je poskušala storiti vse, kar je mogla, da bi svoje bližnje tolažila in krepila v upanju. Posebej se je zavzemala za otroke. Nacisti so v petek, 7. avgusta 1942, v živinske vagone naložili okrog tisoč Judov in jih prepeljali v taborišče Auschwitz (Oswiecim). Mlade so odvedli v delovno taborišče, preostale pa so takoj po prihodu v nedeljo, 9. avgusta 1942, pomorili s plinom in njihova trupla sežgali.
Dvajset let po smrti s. Terezije Benedikte od Križa se je začel postopek za razglasitev za blaženo, ki je bil 1. maja 1987 okronan z beatifikacijo v Kölnu v Nemčiji. Edith Stein je bila 11. oktobra 1998 razglašena za svetnico, 1. oktobra 1999 pa skupaj s sv. Katarino Siensko in sv. Brigito Švedsko tudi za sozavetnico Evrope.
Več o svetnici in prazniku lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Sv. Lovrenc
2019-08-09 - 2019-08-10
10. avgusta praznujemo god sv. Lovrenca.
Bil je eden od sedmih diakonov v času papeža Siksta II. Ker je leta 258 cerkveno premoženje, ki mu je grozila zaplemba, razdelil med siromake, ga je dal cesar Valerijan prebičati, nato pa na žareči rešetki mučiti do smrti (v koledarju 10. avgusta).
Sv. Lovrenc je zavetnik ubogih, gasilcev, steklopihalcev, kuharjev, likalk. Varuje pred opeklinami, bolečinami v hrbtu, vročico. Priporočajo mu verne duše v vicah in ga prosijo za dobro letino. Upodabljajo ga kot diakona s pravokotnim ražnjem, z evangelijsko knjigo in s križem, delečega miloščino, ali z mučeniško palmo.
Utrinke perzeid, ki okoli njegovega goda letijo na naš planet, so ljudje poimenovali svetega Lovrenca solze. Te naj bi pretakalo nebo zaradi strašne smrti mučenca. V Sloveniji je 50 cerkva sv. Lovrenca.
Vir: Katoliška Cerkev

Marijino vnebovzetje
2019-08-14 - 2019-08-15
Praznik Marije Device so v jeruzalemski Cerkvi začeli obhajati že kmalu po koncilu v Efezu leta 431 po Kr. in ga povezovali z Marijinim odhodom s tega sveta. Čeprav Marijino vnebovzetje sodi med najstarejše Marijine praznike (prve omembe segajo še v obdobje pred 4. st. po Kr.), je papež Pij XII. (1939–1958) versko resnico o Marijinem vnebovzetju slovesno razglasil šele leta 1950 z apostolsko konstitucijo Munificentissimus Deus. Številne cerkve po svetu – od mogočnih katedral do vaških in božjepotnih cerkvic – izpričujejo stoletno vero v Marijino vnebovzetje.
Pisna vira, ki poročata o Marijinem vnebovzetju ali zaspanju (lat. dormitio), sta t. i. apokrifna evangelija Zaspanje svete Božje Matere in Prehod blažene Device Marije. K tema spadajo še številni spisi in druga dela pomembnih teologov iz prvih stoletij krščanstva, npr. sv. Janeza Damaščana, sv. Efrema Sirskega, sv. Epifanija in Timoteja Jeruzalemskega.
V Sloveniji je Mariji posvečenih veliko župnijskih, podružničnih, zlasti pa božjepotnih cerkva in kapelic, zato je Marijino vnebovzetje v našem verskem izročilu globoko zakoreninjeno. Katoliška in Pravoslavna Cerkev ta praznik obhajata na isti dan.
V preteklosti so ljudje na ta dan veliko romali. Romanja imajo globlji verski pomen zato, ker verujoče spominjajo, da je naše celotno zemeljsko življenje pravzaprav romanje, katerega cilj je večno življenje v nebesih.
Marijino vnebovzetje je praznik upanja, saj nam sporoča, da je Marija dosegla polnost življenja v večnosti. To dejanje predstavlja napoved vstajenja mrtvih, ki ga bomo ob sodnem dnevu deležni vsi ljudje.
Marijino vnebovzetje pomeni poklon ženi, saj je Bog Marijo, ženo in mater, poveličal v nebesih. Katoliška Cerkev s praznovanjem tega praznika poudarja dostojanstvo in poklicanost vsake žene.
Praznovanje Marijinega vnebovzetja nas želi spomniti tudi na to, da sta v življenju pomembni tako materialna kot duhovna sestavina, tako zemeljsko kot večno. Krščansko versko izročilo uči, da si s prizadevanjem za zemeljski napredek posameznik pripravlja večno bivanje. Marijino vnebovzetje v vernikih poglablja upanje, da je z življenjem po Marijinem vzoru želeni cilj bivanja pri Bogu dosegljiv za vsakega vernika.
Vir: Katoliška Cerkev

Slovesna sveta maša ob prazniku Marijinega vnebovzetja na Brezjah
2019-08-15 09:00
Največji cerkveni Marijin praznik je Marijino vnebovzetje. Slovesno somaševanje bo na trgu pred baziliko Marije Pomagaj ob 10. uri vodil ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore.
Marijino vnebovzetje v vernikih poglablja upanje, da je z življenjem po Marijinem vzoru želeni cilj bivanja pri Bogu dosegljiv za vsakega vernika.
Slovesno somaševanje bo na trgu pred baziliko Marije Pomagaj ob 10. uri vodil ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore. Med sveto mašo bomo obnovili posvetitev slovenskega naroda Mariji.
Lepo vabljeni!
Vir: spletna stran Marija.si

Maša ob 100-letnici združitve prekmurskih Slovencev
2019-08-17 16:00
Škofija Murska Sobota od januarja 2019 z nagovori vsako drugo nedeljo v mesecu, s šmarnicami in na druge načine obhaja 100-letnico združitve prekmurskih Slovencev z matičnim narodom. Obenem se pripravlja na slovesno sveto mašo, ki jo bomo obhajali 17. avgusta 2019 ob 17.00 v Beltincih, kjer je pred sto leti potekal velik shod kristjanov in domoljubov.
Na slovesnosti bomo izrekli zahvalo Bogu za sto let povezanosti prekmurskih Slovencev z matičnim narodom in izpovedali prošnjo, da bi katoliška vera še naprej živela med ljudmi v tem razburkanem prostoru srednje Evrope in bi vsak zmogel ostati to, kar je: Slovenec še naprej Slovenec, Madžar še naprej Madžar, Hrvat še naprej Hrvat.
Slovesnosti se bodo udeležili vsi slovenski škofje in škofje sosednjih škofij, ki so v preteklosti bedele nad tem ozemljem in našim ljudem pomagale ohranjati katoliško vero. Sodelovali bodo duhovniki, redovniki, redovnice iz soboške škofije in od drugod ter verniki iz župnij soboške škofije (cerkveni pevski zbori, pritrkovalci, ministranti, člani cehovskih društev), člani različnih civilnih ustanov (gasilci, lovci, godba, folklorna skupina). Slovesne sv. maše se bodo udeležili tudi predstavniki drugih krščanskih Cerkva (evangeličani, pravoslavni) in zastopniki najvišjih državnih ustanov ter drugi visoki gostje.
Sv. mašo na prostoru pred župnijsko cerkvijo v Beltincih bo vodil predsednik Slovenske škofovske konference msgr. Stanislav Zore, pridigal bo soboški škof dr. Peter Štumpf. Ob koncu sv. maše bodo zbrane kratko nagovorili še nekateri visoki predstavniki Cerkve in države. Združene pevske zbore bo vodil prof. Mitja Medved. Sodeloval bo tudi orkester Glasbene šole Beltinci.
Soboški škof dr. Peter Štumpf bo izročil spominska darila škofom sosednjih škofij, ki so v preteklosti skrbele za ohranjanje katoliške vere med prekmurskimi Slovenci, in tudi drugim uglednim gostom.
Sodelovali bodo tudi člani ŽPS iz župnij soboške škofije, ki bodo po sv. maši pripravili pogostitev za vse sodelujoče (gasilce, pevce …).
Slovesnost v Beltincih nas želi potrditi v naši hoji čez zlati most, da bi se vsi bližali dobroti, lepoti, svetosti – Bogu, ki nas vodi in pričakuje na koncu naše poti.
Vir: Facebook

Slovesnost ob evropskem dnevu spomina na žrtve vseh totalitarnih in avtoritarnih režimov
2019-08-22 17:00
Slovesnost ob evropskem dnevu spomina na žrtve vseh totalitarnih in avtoritarnih režimov bo v Ljubljani v četrtek, 22. avgusta 2019. Ob 18. uri bo sv. maša za žrtve v ljubljanski stolnici, ki jo bo daroval ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Franc Šuštar. Po maši bo kratka akademija in slavnostni nagovor dr. Andreje Valič Zver.
Slovesnost pripravljajo Študijski center za narodno spravo, Vojaški vikariat Slovenske vojske ter Stolnica sv. Nikolaja Ljubljana.
Za dodatne informacije se obrnite na Študijski center za narodno spravo, e-pošta: info@scnr.si.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Jernej, apostol
2019-08-23 - 2019-08-24
24. avgusta goduje sv. Jernej, apostol.
Jernej je bil eden izmed dvanajsterih apostolov, ki jih je Gospod izbral, da nadaljujejo njegovo delo. Iz evangeljskih knjig in Apostolskih del zvemo malo o njem. Po novejših novozaveznih raziskovanjih je istoveten z Natanaelom, o katerem nam pripoveduje evangelist Janez, da ga je Filip pripeljal k Jezusu. Ob tem prvem srečanju mu je Jezus takoj razodel svoj dar, da ve za skrivnosti, ko mu je izjavil, da ga je videl pod smokvinim drevesom, preden ga je Filip poklical in mu ga predstavil.
Natanael je bil doma iz Kane v Galileji, kjer je Jezus naredil prvi čudež. Ko je Filip pripovedoval prijatelju Natanaelu o svojem srečanju z Jezusom iz Nazareta, se je Natanael, ki je vedel, da Nazarečani niso bili na dobrem glasu, začudil in vprašal: »Ali mar more priti kaj dobrega iz Nazareta?« Ob takem nezaupanju je bilo Natanaelovo srečanje z Jezusom nepozabno. Ko ga je Jezus videl, da prihaja k njemu, je pohvalil njegovo odkritosrčnost in poštenost z besedami: »Glej, pravi Izraelec, v katerem ni zvijače.« Ko se je ta začudil, od kod ga pozna, mu je Jezus odgovoril: »Preden te je Filip poklical, ko si bil pod smokvinim drevesom, sem te videl.« V Natanaelu je bil premagan zadnji dvom, ko ga je Jezus prepričal s svojo vsevednostjo: »Učenik, ti si Sin božji, ti si kralj Izraelov.« Čeprav evangelist tega izrecno ne omenja, je Jezus gotovo že ob tem prvem srečanju izbral Natanaela za učenca, ki je potem vsa tri leta spremljal Gospoda na njegovih potih po Galileji, Judeji in Samariji.
Na seznamu apostolov Natanael izrecno ni omenjen, v splošnem ga istovetijo z apostolom Jernejem (Bartolomejem), to pa zato, ker Sveto pismo povsod omenja s Filipom tudi Jerneja že preden sta spoznala Jezusa, sta si bila prijatelja. Filip je Jerneja tudi pripeljal k Jezusu in mu ga predstavil. Po vsem tem je upravičena domneva, da Natanael in Jernej pomenita isto osebo. Vsekakor pa je bil Jernej med prvimi apostoli, ki jih je Gospod poklical. Po vstajenju srečamo Natanaela z drugimi apostoli, ki so lovili ribe v Genezareškem jezeru in se jim je Jezus prikazal.
Po poznejšem izročilu je Jernej oznanjal evangelij v Indiji, Mezopotamiji, Partiji, Likaoniji, Veliki Armeniji, morda tudi v Egiptu. Na začetku so ga nekaj časa spremljali Andrej, Matej ali Filip. Domnevajo, da je umrl mučeniške smrti v Armeniji v mestu Albanopolis, kjer so mu na ukaz kralja Astiaga živemu potegnili kožo s telesa, nato ga pa obglavili ali križali.
V 6. stoletju so svetnikove kosti prenesli iz Albanopolisa na otok Lipari, v 9. stoletju so jih prenesli v Benevent, od koder jih je leta 983 cesar Oton III. dal prenesti v sv. Jerneju posvečeno cerkev ob Tiberi v Rimu. Svetnikovo lobanjo hranijo od leta 1238 kot dragoceno relikvijo v stolnici v Frankfurtu. Nekaj svetih moči apostola Jerneja so že v dobi Karla Velikega imeli v Aachnu, kamor so od 14. stoletja tudi Slovenci radi romali; meščani iz Ljubljane in Kranja so imeli v Aachnu poseben oltar sv. Cirila in Metoda in stalnega slovenskega duhovnika.
Ime sv. Jerneja se omenja v rimski evharistični molitvi pri maši. Njegov god se 24. avgusta praznuje že od 9. stoletja dalje; od tedaj pa do leta 1955 je imel celo svojo vigilijo. Slovenci sv. Jerneja radi častijo, posvečenih mu je 12 farnih in 17 podružničnih cerkva. Jernejevo je ponekod velik kmečki praznik. Na Koroškem je jernejevo najimenitnejši dan za nabiranje zdravilnih zelišč, saj imajo ta dan posebno moč. Jernejevo je bil nekoč dan, ko so se plačevale obresti in računi, dan hvale za pospravljeno žetev. Jernej je tudi pomemben mejnik v jesenskem vremenu: Po vremenu sv. Jerneja rada se vsa jesen nareja. Ali: kakor sv. Jernej vremeni, se vsa jesen drži. Po Slovenskih Goricah postavljajo klopotce.
Upodabljajo ga s kratkimi lasmi in kratko pristriženo brado, v desnici drži nož, s kakršnim so ga drli, v levici pa knjigo, ker staro izročilo pravi, da je v Arabijo prinesel evangelij sv. Mateja in ga imel za podlago svojih misijonskih govorov.
Za svojega zavetnika ga časte knjigovezi, usnjarji, rokavičarji, strojarji, krojači, čevljarji, kmetje, viničarji in pastirji. Kličejo ga na pomoč pri živčnih boleznih in trganju.
Vir: Župnija Polzela

Teden vzgoje
2019-08-31 - 2019-09-08
Teden vzgoje v prvem tednu šole pripravlja Društvo katoliških pedagogov v sodelovanju s Slovenskim katehetskim uradom. Pripravili so gradivo, ki se lahko uporablja pri bogoslužjih, razmišljanja pa sicer lahko služijo tudi za osebno spodbudo pri vzgoji. Gradivo najdete na povezavi. Nagovor za prvi dan je napisal ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore in ga lahko preberete na naši spletni strani.

Teden vzgoje 2019

Odprtje pregledne slikarske razstave Jožeta Bartolja "Romanje za/s človekom"
2019-09-06 18:00
Odprtje pregledne slikarske razstave Jožeta Bartolja Romanje za/s človekom bo v petek, 6. septembra 2019, ob 19. uri v Galeriji Družina na Krekovem trgu v Ljubljani.
Umetnika bo predstavila umetnostna zgodovinarka mag. Bernarda Podlipnik, razstavo bo odprla ravnateljica Škofijske Karitas Koper Jožica Ličen.
V glasbenem programu bosta sodelovali sopranistka Katrina Bartolj in pianistka Vlasta Doležal Rus.
Vir: Katoliška Cerkev.

Praznik Marijinega rojstva
2019-09-07 - 2019-09-08
Praznik Marijinega rojstva obhajamo 8. septembra. Katoliška in Pravoslavna Cerkev Marijino rojstvo praznujeta na isti dan.

Zgodovinski podatki o prazniku
Praznik Marijinega rojstva izvira iz Palestine, iz časa posvetitve cerkve v Jeruzalemu, ki jo izročilo prepoznava kot baziliko sv. Ane, Marijine matere. Praznovanje Marijinega rojstva se je najprej razširilo na Vzhodu, v Rimu, kamor so ga prinesli vzhodni menihi, pa so ga začeli obeleževati ob koncu 7. stoletja. Postopno in na različne načine se je praznik v naslednjih stoletjih razširil tudi drugod po zahodni Evropi.
Od 13. stoletja naprej je dobil še večji pomen, saj je postal slovesni praznik, pred katerim je potekala posebna osemdnevna priprava (osemdnevnica), na sam predvečer praznika pa je bila uvedena vigilija (molitveno bdenje). Osemdnevnico je papež Pij X. (1903–1914) skrajšal, Pij XII. (1939–1958) pa leta 1955 docela odpravil. Praznik Marijinega rojstva danes tako vzhodno kot zahodno cerkveno izročilo obhajata 8. septembra, natanko 9 mesecev po prazniku Marijinega brezmadežnega spočetja, ki ga Cerkev obhaja 8. decembra.
Več o vsebini praznika lahko preberete na spletni strani Katoliške Cerkve.
