Teden družine 2020
2020-03-18 - 2020-03-25
Teden družine redno obhajamo med praznikom sv. Jožefa, 19. marca (letos na četrtek), in Gospodovim oznanjenjem, 25. marca (sreda).
Tema letošnjega pastoralnega leta je Vseživljenjska kateheza. Zato je Urad za družino pri SŠK za Teden družine izbral geslo »Kdor se uči, je mlad«. Za vsak dan bosta pripravljeni določena misel in življenjska zgodba, molitev in iztočnica za pogovor v družini. Te vsebine bodo objavljene na spletnih straneh. Župnije bodo prejele zloženke, namenjene družinam.
Luka Mavrič
Urad za družino SŠK
Vir: Katoliška Cerkev

Spomladansko srečanje članov ŽPS in župnijskih sodelavcev
2020-03-21 08:00 - 12:00 (Europe/Ljubljana)
Škofijski urad za laike vabi na srečanje članov ŽPS in župnijskih sodelavcev, ki bo v soboto, 21. marca (za člane ŽPS iz II. in IV. arhidiakonata oz. dekanij: Radovljica, Kranj, Šenčur, Tržič, Škofja Loka, Vrhnika, Cerknica, Ribnica, Grosuplje). Srečanje bo potekalo v Zavodu sv. Stanislava od 9.00 do 13.00 (sledi skupno kosilo). Na srečanju bomo prisluhnili predavanju g. Ervina Mozetiča: Veselje in težave ŽPS, sledila bo okrogla miza z naslovom: Moje izkušnje in izzivi dela v ŽPS in župniji, nato pa delo po skupinah.
Župnike prosimo, da svoje člane spodbudite k udeležbi in se srečanja tudi sami udeležite. Če se srečanja ne morete udeležiti na termin, določen za vašo dekanijo, ste dobrodošli tudi na preostali razpoložljivi termin (7. 3.). Informacije in prijave na: urad.za.laike.lj@rkc.si, 01 234 26 51.
dr. Mojca Bertoncel
tajnica Škofijskega urada za laike

Romanje nosečih mater in parov, ki si želijo otrok
2020-03-21 09:00
Na soboto pred praznikom Gospodovega oznanjenja Mariji, 21. marca, bo v baziliki Marije Pomagaj sveta maša in blagoslov nosečih mater in parov, ki si želijo otrok. Somaševanje ob 10. uri bo vodil msgr. dr. Jurij Bizjak.
Po Marijinem materinstvu je posvečeno materinstvo vseh mater sveta zato pred praznikom Gospodovega oznanjenja Mariji k Mariji Pomagaj na Brezje priromajo noseče matere in pari, ki si želijo otrok.
Sveto mašo ob 10. uri bo daroval koprski škof msgr. dr. Jurij Bizjak. Med sveto mašo bo g. škof nosečim materam in parom, ki si želijo otrok, podelil blagoslov.
Vir: Marija.si

Izbira članov ŽPS-jev - DOGODEK JE PRELOŽEN!
2020-03-21 - 2020-03-22
Zaradi Korona virusa je DOGODEK DO NADALJNEGA PRELOŽEN!
Mandat članov ŽPS-jev se po petih letih izteka. Župnije bodo prejele Priročnik za izbiro članov župnijskega pastoralnega sveta v tiskani obliki. Priročnik oz. gradiva so dostopna tudi na spletni povezavi: http://nadskofija-ljubljana.si/laiki/zps-in-dps/zupnijski-pastoralni-sveti/gradiva/.
Gradiva vsebujejo dva pravilnika za izbiro članov ŽPS-jev (s kandidatno listo in brez kandidatne liste oz. z glasovnico). O tem, kateri pravilnik bo uporabljala posamezna škofija, odloča škof ordinarij. Če škof podpira oba načina izbire, se župnik sam oz. skupaj z ŽPS-jem odloči, kateri način izbire članov ŽPS-ja je za njihovo župnijo primernejši.
Slovenski škofje so na seji 13. januarja 2020 za datum izbire novih članov ŽPS-jev potrdili 22. marec oz. četrto postno nedeljo. Predstavitev novih članov ŽPS-jev župnijskemu občestvu bo na 7. velikonočno nedeljo, to je 24. maja. Naj bo izbira članov ŽPS-jev res modra in premišljena, saj bodo župnikovi najpomembnejši sodelavci za obdobje naslednjih petih let.
Igor Dolinšek,
voditelj Odbora za ŽPS pri Koordinaciji pastoralnih služb
Vir: Katoliška Cerkev

Gospodovo oznanjenje, slovesni praznik
2020-03-24 - 2020-03-25
Na praznik Gospodovega oznanjenja, ki ga v Katoliški Cerkvi obhajamo 25. marca, praznujemo obisk nadangela Gabrijela pri Devici Mariji v Nazaretu.
Mesto Nazaret je po vsem svetu že dva tisoč let znano po dogodku, o katerem poroča evangelist Luka in ki se ga spominjamo trikrat na dan zjutraj, opoldne in zvečer, ko se oglasijo zvonovi in molimo: »Angel Gospodov je oznanil Mariji …« Skrivnost Gospodovega oznanjenja in učlovečenja se je dogodila v skromnem prostoru, ki je danes pod novo nazareško baziliko Oznanjenja. Tu je preprosta nazareška deklica Mirjam-Marija pristala na povabilo božjega poslanca nadangela Gabrijela, da postane mati učlovečenega božjega Sina. Tu je izrekla za zgodovino človeštva najpomembnejši ‘da’ in s tem se je začel uresničevati božji načrt odrešenja.
Marija je s tem načrtom odrešenja tako tesno povezana, da je vsak Gospodov praznik tudi Marijin. Posebej velja to za današnji praznik. Stari cerkveni koledarji ga imenujejo »oznanjenje učlovečenja preblaženi Devici Mariji«, drugod najdemo ime ‘začetek odrešenja’ ali ‘spočetje Kristusa’. Prvotno je bil 25. marec Gospodov praznik, že v 7. stoletju so v Španiji iz njega napravili praznik Marijinega deviškega božjega materinstva, najbrž spričo tega, ker je bila na koncilu v Efezu leta 431 slovesno razglašena verska resnica o Marijinem božjem materinstvu. Pokoncilska preureditev cerkvenega koledarja je spet poudarila, da je to Gospodov praznik.
Zakaj je ta praznik nastavljen ravno na 25. marec? Razdalja devetih mesecev od Jezusovega spočetja do njegovega rojstva, ki se ga z lepim praznikom spominjamo 25. decembra, je gotovo hotena. Toda vprašanje je, kateri datum je izhodišče za drugega. Sodobni raziskovalci menijo, da je izhodišče bilo oznanjenje in ne božič. 25. marec, ki je pomladansko enakonočje, je v starih časih veljal za dan stvarjenja sveta in ravno zato tudi za dan Jezusovega spočetja, s katerim je bil položen temelj za novo stvarjenje. Postni čas pa je bil malo primeren za slovesnosti in po nekaterih pokrajinah so jih prepovedali. V Španiji so sredi 7. stoletja obhajali praznik Marijinega oznanjenja 18. decembra, osem dni pred Gospodovim rojstvom, drugod pa je ostal 25. marca.
V ljudski pobožnosti se je ta praznik hitro uveljavil, predvsem z vsakdanjo trikratno molitvijo angelovega češčenja. Nekdaj je skoro vsak katoliški kristjan ob zvonjenju trikrat na dan dejansko za trenutek odložil svoje delo in zmolil tri zdravamarije s pristavkom, ki kratko označuje vsebino skrivnosti, ko se je druga božja oseba naselila v Marijinem deviškem telesu in s tem v naročju človeške zgodovine. Krščanska umetnost je rada upodabljala prizor angelovega oznanjenja Mariji.
Po Marijinem materinstvu je posvečeno materinstvo vseh mater sveta, zato na današnji praznik obhajamo krščanski materinski dan. O vzvišenem poklicu matere govori tudi poslanica, ki so jo škofje naslovili na žene ob koncu drugega vatikanskega koncila: »Žene, vaša poklicanost je, da varujete domače ognjišče, da ljubite vire življenja, da imate srce za novi rod! Priče ste skrivnosti začetkov življenja. Roteče vas prosimo, da predvsem skrbite, da se ohrani človeški rod.«
Na ta praznik obhajajo god številne žene in dekleta, ki so jim pri krstu dali ime po Mariji. Oblike tega imena so neštete.
Vir: Katoliška Cerkev

15. Radijski misijon na Radiu ognjišče: Si upaš živeti?
2020-03-28 - 2020-04-04
15. Radijski misijon na Radiu ognjišče z naslovom Si upaš živeti? bo od 29. marca do 4. aprila.
S svojimi razmišljanji v osrednjih dnevnih govorih (ob 17. uri) bodo sodelovali: p. Anselm Grün, nadškof Marjan Turnšek, Simon Potnik, Marko Rijavec, Marjan Lampret, Peter Pučnik in Bojan Ravbar.
V kratkih govorih, svetovalnici in pogovorih bodo sodelovali še drugi duhovniki, redovniki, redovnice in laiki.
Vsak dan bosta misijonska govora ob 10.15 in 17. uri. Ponovitev bo vsak večer med 22. in 24. uro.
Posnetki bodo na voljo tudi v radijskem arhivu na spletni strani Radia Ognjišče. V času misijona bo od ponedeljka do petka maša ob 19. uri. Vsak večer ob 20. uri bo pogovorni večer, v katerem bodo lahko sodelovali poslušalci.
V času radijskega misijona je petek, 3. aprila, načrtovan kot SPOVEDNI DAN. Zato se na vse duhovnike obračamo s prošnjo po sodelovanju in organizaciji spovedovanja po dekanijah oz. župnijah. Prosimo, če je le mogoče, da se v vsaki dekaniji dogovorite za eno cerkev, kjer bo priložnost za spoved od jutra do večera (brez opoldanskega odmora). Prosimo, da na e-naslov: glavni.urednik@ognjisce.si ali po tel.: 01/512-11-26 sporočite do 27. marca, kje bo priložnost za prejem svete spovedi od jutra do večera, da bomo lahko pravočasno objavili seznam na naši spletni strani in v samem programu.
Vir: spletna stran Družine

Nagovor nadškofa Zoreta ob 5. postni, tihi nedelji
2020-03-29 10:20
V teh dneh ko so naše vezi razrahljane ljubljanski nadškof msgr. Stanislav Zore tudi kot predsednik Slovenske škofovske konference, vsako nedeljo nagovori gledalce RTV Slovenija. Nagovori so kmalu za tem dostopni na družbenih omrežjih nadškofa in naši spletni strani.

Molitev škofov SŠK
2020-03-30 20:00
Škofje Slovenske škofovske konference vsak ponedeljek molimo in Boga prosimo za ustavite pandemije koronavirusa. Dogodek bomo prenašali preko FB strani Nadškof Stanislav Zore in valov Radia Ognjišče. Zaradi radijskega misijona tokrat izjemoma ob 21h.

Sveta maša ob 30. obletnici skavtov v Sloveniji - ODPOVEDANO
2020-03-31 17:30
Slovensko združenje katoliških skavtov in skavtinj praznuje 30. obletnico prisotnosti skavtov v Sloveniji. Ob tej priložnosti se bodo zahvalili za svoje delovanje s sveto mašo, v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja, 31. marca, ob 18.30 uri.

Veliki četrtek
2020-04-08 - 2020-04-09
Verniki bodo obrede velikega četrtka spremljali po Radiu Ognjišče in TV Exodus.
Verniki lahko na ta dan zmolijo rožni venec za duhovne poklice.
V cerkve, kjer bo postavljena »ječa«, verniki lahko pridejo k molitvi, vendar naenkrat ne več kot 10 oseb.
Verniki darujejo za mašne namene in vzdrževanje župnije z bančnim nakazilom na TRR župnije.

Veliki petek
2020-04-09 - 2020-04-10
Verniki naj zmolijo žalostni del rožnega venca oziroma molijo križev pot ob 15.00 (na Radiu Ognjišče). Prav tako so povabljeni, da spremljajo križev pot papeža Frančiška (TV SLO 2, 21.10h).
V cerkve kjer bo postavljen »Božji grob«, verniki lahko pridejo k osebni molitvi, vendar naenkrat ne več kot 10 oseb.
Verniki preberejo pasijon po Janezu.

Velika sobota
2020-04-10 - 2020-04-11
Blagoslov in delitev ognja letos odpadeta.
Škofje določajo, da je zaradi epidemije veljaven blagoslov jedil po televiziji oz. radiu.
Verniki naj pripravijo velikonočna jedila in se udeležijo televizijskega prenosa blagoslova veliko-nočnih jedil iz mariborske stolnice, ki bo na TV SLO 1 ob 15.00 in na TV SLO 2 ob 17.45.
Verniki lahko doma sami spoštljivo blagoslovijo jedila.
Župnik vernike seznani, da bo ob 20.00 obhajal velikonočno vigilijo, in jih povabi, naj se mu v duhu pridružijo. Verniki so povabljeni, da spremljajo obred po medijih s prižganimi svečami v svojih domovih.
Vstajenjske procesije letos odpadejo. Verniki so vabljeni k ogledu velikonočne poslanice slovenskih škofov, ki bo na TV SLO 1 na veliko soboto zvečer (poslanico bo predstavil škof msgr. dr. Jurij Bizjak).

Velika noč
2020-04-11 - 2020-04-12
Škofje vabijo vse vernike (družine) v Sloveniji, da se ob 8.00 zberejo na velikonočnem zajtrku in zmolijo molitev z blagoslovom.
Župniki bodo ob 8.00 zvonili z vsemi zvonovi kot vabilo k zajtrku in v znamenje velikonočnega praznika.
Župniki (duhovniki) darujejo velikonočno mašo sami v svojih zaprtih župnijskih cerkvah brez udeležbe vernikov in brez somaševanja. Župnik bo obvestil župljane, kdaj bo obhajal sveto mašo, in jih povabil, naj se mu v duhu pridružijo.
Škofje vabijo vse vernike, da spremljajo prenos velikonočne svete maše iz mariborske stolnice (TV SLO 2 ob 10.00).
Škofje vabijo vse vernike k ogledu tedenskega nagovora nadškofa Zoreta (TV SLO 1, predvidoma ob 11.20).
Škofje vabijo vse vernike, da spremljajo prenos papeževega blagoslova Urbi et Orbi, ki bo predvidoma ob 12.00 na TV SLO 1.
Verniki darujejo za mašne namene in vzdrževanje župnije z bančnim nakazilom na TRR župnije.

Protipotresna pobožnost ob 125-letnici ljubljanskega potresa
2020-04-12 19:00
V popoldnevu velikonočne nedelje se vsako leto po zaobljubi zberejo verniki ljubljanskih župnij v cerkvi sv. Jožefa v Ljubljani v skupni prošnji k Bogu, da bi obvaroval Ljubljano pred potresom in drugimi naravnimi nesrečami. Spominjajo se močnega potresa v Ljubljani, ki je bil na velikonočno nedeljo, 14. aprila leta 1895, in je povzročil precejšnjo materialno škodo. V molitvi prosijo, da bi bili obvarovani podobne katastrofe, spominjajo se tudi vseh ljudi, ki gredo skozi tako velike preizkušnje.
Letos zaradi pandemije koronavirusa protipotresne pobožnosti ne bomo imeli pri sv. Jožefu, ampak v kapeli sv. Družine na nadškofiji na veliko noč, 12. aprila 2020, ob 20.00. Preko Radia Ognjišče in FB profila ljubljanskega nadškofa se bodo molitvi tistih, ki smo na nadškofiji doma, lahko pridružiti tudi drugi. Ob nesreči nedavnega potresa v Zagrebu smo še močneje povabljeni, da se povežemo v goreči molitvi in skupaj prosimo, da bi bili obvarovani potresa in podobnih katastrof, spominjali pa se bomo tudi vseh ljudi, ki gredo skozi velike osebne preizkušnje in pretrese.
Šibe potresa. – Reši nas, o Gospod!
Slika: Zavetniki proti potresu v kapeli sv. Družine na nadškofijskem dvorcu: sv. Aleš, sv. Emigdij, sv. Frančišek Borgia.

Velikonočni ponedeljek
2020-04-12 - 2020-04-13
Verniki naj sveto mašo spremljajo po Radiu Ognjišče in TV Exodus.
Na velikonočni ponedeljek verniki ne obiskujejo svojih bližnjih (t. i. Emavs), da se prepreči nevarnost širjenja epidemije.

Film o blaženem Alojziju Grozdetu na TV SLO 1
2020-04-13 20:40
Na velikonočni ponedeljek, 13. aprila 2020, ob 21.40 bo na 1. programu TV Slovenija (TVS 1) na ogled igrano-dokumentarni film o blaženem Alojziju Grozdetu z naslovom Srce se ne boji.
Film predstavlja življenje Alojzija Grozdeta, njegovo pot iz revnega dolenjskega okolja do perspektivnega dijaka ter njegovo tragično smrt. Filmska pripoved je preplet intervjujev in igranih prizorov, ki poskušajo prikazati življenje našega blaženega na bolj oseben način. Celoten film si postavlja vprašanje kdo je bil Alojzij Grozde in nanj odgovarja s pomočjo strokovnjakov, zgodovinarjev ter pogleda običajnih ljudi, ki so prišli v stik z njim ali njegovo zgodbo. Mučenec Alojzij Grozde je bil pred desetimi leti, 13. junija 2010 na slovenskem evharističnem kongresu v Celju razglašen za blaženega.
Več o filmu na spletni strani: https://www.grozde.si/

Prenos pogreba nadškofa Urana
2020-04-15 15:00 - 16:00
Zaradi izrednih razmer in pandemije korona virusa bo pogreb nadškofa urana potekal v ožjem družinskem krogu. Lahko pa ga boste spremljali preko 2. programa Televizije Slovenija in Radia Ognjišče. Pogreb bo v sredo, 14. aprila ob 16. uri.
Nadškof Zore je podal posebno izjavo o pogrebu nadškofa Urana.

Bela nedelja, nedelja Božjega usmiljenja
2020-04-18 - 2020-04-19
Vsi verniki naj spremljajo prenos svete maše iz mariborske stolnice (TV SLO 2 ob 10.00).
Verniki so vabljeni k ogledu tedenskega nagovora nadškofa Zoreta (TV SLO 1, predvidoma ob 11.20).
Verniki darujejo za mašne namene in vzdrževanje župnije z bančnim nakazilom na TRR župnije.

Prenos maše za pokojnega nadškofa Urana ob 7. dnevu
2020-04-22 18:00
V sredo, 22. aprila, ob 19. uri bo preko Facebook strani ljubljanskega nadškofa Stanislava Zoreta ter preko valov Radia Ognjišče, potekal prenos maše za pokojnega nadškofa Urana, ob 7. dnevu. Vabljeni k spremljanju in molitvi za pokojnega nadškofa.

Teden molitve za duhovne poklice 2020 - DOGODEK PRELOŽEN
2020-04-25 - 2020-05-03
Letošnji teden molitve za duhovne poklice je preložen. Kdaj ga bomo obhajali, bomo sporočili. Še vedno pa velja spodnja spodbuda k molitvi:
Apostol Pavel govori o Kristusovi skrivnosti in pravi: ‘ta zaklad pa imamo v glinastih posodah’ (2 Kor 4,7). Vse poziva, naj se zavedamo, da smo glina, torej slabotni, grešniki. Brez Božje moči ne moremo iti naprej. Ta Kristusov zaklad nosimo v svoji slabotnosti, mi smo namreč iz gline. Kajti moč Boga, sila Boga je tista, ki rešuje, ki zdravi, ki postavlja na noge. To je stvarnost naše ranljivosti.
Priznanje, da smo ranljivi, slabotni, krhki, grešniki je stvar velikodušnosti. Samo če sprejmemo, da smo glina, bo k nam prišla izredna moč Boga in nam dala polnost, rešitev, srečo, veselje, da smo rešeni. In tako bomo sprejeli Gospodov zaklad. Na tak način bomo bili pripravljeni sprejeti Gospodov klic in bili v njem srečni.
Prosimo Gospoda, naj poklicanim pa tudi nam, pomaga odkrivati zaklad poklicanosti v ponižnosti.
K bolj poglobljenemu razmišljanju o poklicanosti in o duhovnih poklicih nam bo v tednu molitve za duhovne poklice pomagala knjižica, ki smo jo za letošnji teden pripravili v Koprski škofiji. V knjižici so uvodi v posamezne skrivnosti rožnega venca, kateheza o duhovnih poklicih za tretje triletje, za vsak dan uvodi v svete maše, nagovori in prošnje.
Papež Frančišek vsako leto napiše tudi posebno poslanico za svetovni molitveni dan. Če ne bo v knjižici, jo boste lahko dobili na spletni strani Centra za duhovne poklice.
Nekaj predlogov za obhajanje tedna molitve:

V tem tednu posvetite več časa molitvi za nove duhovne poklice.
Ves teden uporabljajte za to pripravljeno liturgično knjižico.
Darujte vsaj eno mašo za nove duhovne poklice.
Organizirajte in oblikujte molitev.
Imejte kateheze o poklicanosti pri otrocih in mladih.
Spodbudite družine, zlasti stare starše, da v družini molijo za duhovne poklice.
V župnijskih oznanilih in župnijski spletni strani vernikom pravočasno spregovorite o pomenu tedna molitve.
Na lokalnih radijskih postajah ali glasilih spregovorite o poklicanosti, o namenu tedna molitve in jih povabite k sodelovanju.

Gradivo lahko dobite tudi na spletni strani CDP: cdp.nadskofija-maribor.si

Obletnica izhajanja katoliškega tednika Družina
2020-05-06 - 2020-05-07
Slovenski katoliški tednik Družina od maja 1952 izhaja kot verski list tedanje apostolske administrature za Goriško. Njen ustanovitelj in izdajatelj je bil apostolski administrator msgr. dr. Mihael Toroš.
V letu 1952 je bil pritisk komunistične oblasti na Cerkev najhujši in tudi uredništvo se je ukvarjalo s težkimi administrativnimi in gmotnimi ovirami (npr. t. i. »pomanjkanje« papirja). Prva naklada je bila v 15.000 izvodih, z vsako naslednjo številko pa je naraščala. Družina je takrat izhajala kot štirinajstdnevnik. Administrativno omejevanje naklade je trajalo do leta 1962, ko je Družina dosegla 56.000 izvodov. V letih med 1956 in 1961 je zaradi političnega pritiska izhajala le kot mesečnik. Od leta 1962 pa spet kot štirinajstdnevnik.
Dne 20. maja 1965 je apostolski administrator za slovensko Primorje (pozneje koprsko škofijo) škof msgr. dr. Janez Jenko Družino zaupal vsem trem slovenskim ordinarijem, ki je takrat tudi formalno postala glasilo vseh slovenskih škofij. To je bil čas ureditev diplomatskih odnosov med SFRJ in Svetim sedežem, zato je postal pritisk komunistične oblasti ohlapnejši, naklada pa je zaradi vse bolj pestre in obširne vsebine strmo rasla (leta 1966 Družina prvič izide v 100.000 izvodih). Vsebina, ki je bila dotlej pretežno omejena na nabožne članke, pridige in kvečjemu domoljubne spise, je svojim bralcem začela širiti obzorje s poročili o dogodkih v Cerkvi doma in po svetu. To je doba pomladne rasti in bujnega razcveta, ki se kaže v rekordnih nakladah. V letu 1971 je štela 130.000, za božič 1971 pa celo rekordnih 147.000 izvodov. Januarja 1973 je začela Družina izhajati kot tednik.
Konec sedemdesetih in na začetku osemdesetih let je Družina s svojim pisanjem vztrajno odpirala pereča vprašanja in v javnosti širila kritično misel. Posebej se je angažirala v prizadevanjih za pravice katoličanov in verujočih v socialistični družbi: vprašanja uradne ateistične vzgoje v šolah, praznovanje božiča kot dela prostega dne, pravice vernih v javnih zavodih (duhovna oskrba v zaporih, bolnišnicah, domovih za ostarele), demokratizacija družbe idr. Ob uvedbi demokracije leta 1990 je Družina podpirala osamosvajanje slovenske države.
Družina sedemdesetih in osemdesetih let je, kot je dejal dr. Drago Klemenčič, »kazalec svoboščin pri nas«. Tudi policijska zaslišanja, preiskave prostorov uredništva in sodno preganjanje takratnim urednikom ni vzelo poguma, da ne bi ostali kritični spremljevalci družbenih dogajanj. Zaradi zavzemanja za pravice vernih v družbi je bila Družina 26. januarja 1975 zaplenjena. S hvaležnostjo se spominjajo prvega urednika dr. Jožeta Premrova, pa tudi na ostalih nekdanjih urednikov: dr. Ivan Merlaka, dr. Draga Klemenčiča, dr. Janeza Grila in pokojnega Frančka Križnika.

Družina danes
Družina se je v preko 60. letih obstoja iz verskega tednika z omejenim številom strani razvila v kakovosten tednik, ki redno izhaja. Tudi tehnično je dosegla napredek, saj že od leta 1998 redno izhaja v barvah. Nekoč je pri Družini delalo majhno število ljudi (urednik, lektor in računovodja), danes pa ima v uredništvu zaposlenih več novinarjev in tehnično osebje. Letno izide 52 številk, ob posebnih priložnostih pa tudi izredna številka. Vsaka številka ima nad trideset rednih sodelavcev in več desetin občasnih piscev, ki poročajo o življenju posameznih župnij in skupnosti.
Družina je vsebinsko zasnovana kot katoliški tednik, ki redno poroča o življenju Cerkve doma in v svetu ter se hkrati ukvarja z vsemi vprašanji, ki zadevajo sodobnega človeka. Z demokracijo se je prostor svobode razširil, zato kot katoliški časopis obravnavamo vsa vprašanja, ki zanimajo današnjega Slovenca – od kulture in politike, do umetnosti, prostega časa ter tudi športa. Posebno pozornost namenjamo evangelizaciji mladih.
Slovenskemu človeku hočemo oznanjati besedo odrešenja. Naše poslanstvo je povezovati krajevno občestvo Cerkve na Slovenskem z vesoljno Cerkvijo, širiti obzorja, odgovarjati na duhovne, verske, kulturne, narodnostne pa tudi politične potrebe vernega človeka. Z vstopom v jubilejno leto smo 18. maja 2011 dali tedniku novo zunanjo podobo. Vsebinsko je danes Družina obogatena še z različnimi prilogami, kot so: Naša družina (namenjena družini in vzgoji), Kažipot(medijska priloga), Slovenski čas (priloga za družbo in kulturo), Berem bereš(knjige in založniška dejavnost) ter Vodnik po duhovnih vajah.
Ob jubileju je 13. maja 2012 izšla tudi posebna priloga, kjer je predstavljen časopis, njegovi novinarji, sodelavci, dopisniki in bralci. Jubilej bomo sklenili v soboto, 2. junija 2012, z romanjem zvestih naročnikov na Sveto Goro, kjer je na cerkvi zanimiv napis: Jaz pa stojim na gori kakor prej. Družina prinaša slovenskemu človeku oznanilo Sveta vera bodi vam luč, materni jezik pa ključ ter želi ostati svetilnik vere in ljubezni do Cerkve in slovenskega naroda.

Besedilo je pripravil msgr. mag. Franci Petrič.
Vir: Katoliška Cerkev

Obletnica posvetitve ljubljanske stolnice
2020-05-07 - 2020-05-08
Ljubljanska stolnica je bila posvečena 8. maja, njen zavetnik pa je sv. Nikolaj, ki je poznan tudi kot sv. Miklavž. Stolnica ali katedrala nosi svoji ime po sedežu oz. katedri: v njej ima svoj sedež ljubljanski nadškof, trenutno msgr. Stanislav Zore. To je praznik za celotno škofijo, saj je to “Mati vseh Cerkva” v naši nadškofiji. Letos sicer ne bomo ubeležili zunanje slovesnosti oz. bo le-ta potekala pod strogimi pogoji. Lahko pa na ta dan okrepimo molitev za našega nadškofa Stanislava, za pomožna škofa Antona in Franca, za našo nadškofijo.

Romanje gasilcev na Brezje
2020-05-09 18:00
Na prvo soboto po prazniku svetega Florijana na Brezje, k Mariji Pomagaj, tradicionalno priromajo gasilci in gasilke. Da bi preprečili širjenje epidemije korona virusa, bo letošnje tradicionalno vseslovensko romanje gasilcev potekalo v okrnjenem okviru.
V soboto, 9. maja, bo pri Mariji Pomagaj na Brezjah, ob 19. uri sveta za gasilce, ki jo bo daroval mariborski nadškof metropolit msgr. Alojzij Cvikl.
Vse gasilce in gasilke vabimo, da se svete maše udeležijo preko valov Radia Ognjišče.
K sveti maši na Brezje so povabljeni le predstavniki prostovoljnih gasilskih društev s praporjem, ki jih bo na koncu svete maše blagoslov nadškof Alojzij Cvikl.

Ponedeljkova molitev škofov Slovenske škofovske konference
2020-05-11 19:00 - 20:00, 2020-05-18 19:00 - 20:00, 2020-05-25 19:00 - 20:00
Vsak ponedeljek, ob 20. uri, se v molitvi združijo škofje Slovenske škofovske konference. Molitveni namen je prošnja za Božje varstvo v boju proti korona virusu Covid-19. Prenos molitve poteka na Facebook strani nadškofa Stanislava Zoreta ter na valovih Radia Ognjišče. Vabljeni, da se nam pridružite!

Papež Frančišek vabi k molitvi za človeštvo
2020-05-13 - 2020-05-14
Pod geslom Moliti za človeštvo je Visoki odbor za človeško bratstvo objavil v petnajstih jezikih povabilo, da bi se v četrtek, 14. maja 2020, ljudi po vsem svetu združili v molitvi, postu in deli usmiljenja. Papež Frančišek vabi katoličane, da se pridružijo tej pobudi, saj trdi, da »ima molitev univerzalno vrednost«.
Moliti za človeštvo
Našim bratom, ki verujejo v Boga Stvarnika; našim bratom v človeštvu po vsem svetu.
Naš svet se danes sooča s hudo nevarnostjo, ki ogroža življenje milijonov oseb po vsem svetu, z drugimi besedami s hitrim širjenjem koronavirusa (covida-19). Medtem ko poudarjamo pomen vloge zdravnikov ter znanstvenega raziskovanja pri soočanju s to epidemijo, se ne pozabimo v takšni hudi krizi obrniti k Bogu Stvarniku z molitvijo, s prošnjo in deli usmiljenja; vsaka oseba, na vseh koncih sveta, v skladu s svojo religijo, vero ali naukom, da bi On odstranil to epidemijo, nas rešil te nadloge, pomagal znanstvenikom najti zdravilo, ki bi jo premagala, ter da bi On rešil svet pred zdravstvenimi, ekonomskimi in humanitarnimi posledicami širjenja te tako hude okužbe.
Visoki odbor, v skladu s cilji Dokumenta o človeškem bratstvu, predlaga, naj bo 14. maj dan molitve, posta in prošnje za človeštvo ter vabi vse verske voditelje ter osebe po vsem svetu, naj odgovorijo na to človekoljubno povabilo ter se enoglasno obrnejo na Boga, da bi obvaroval človeštvo, mu pomagal premagati pandemijo, ponovno vzpostavil varnost, stabilnost, zdravje in blaginjo ter napravil naš svet, po koncu pandemije, bolj človeški in bratski.
Visoki odbor za človeško bratstvo

Vir: Vatican News – slovenska redakcija

Gospodov vnebohod
2020-05-20 - 2020-05-21
Letošnji praznik Gospodovega vnebohoda bomo praznovali 21. maja.
Gospodov vnebohod je poleg velike noči in binkošti eden izmed najpomembnejših krščanskih praznikov, ki so ga zanesljivo obhajali že ob koncu 4. stoletja.
Praznik obhajamo štirideset dni po veliki noči, saj se je Jezus po svetopisemskem izročilu po vstajenju štirideset dni prikazoval učencem in izbranim pričam, preden je odšel v nebo (prim. Mr 16,19–20; Lk 24,50–53 in Apd 1,9–11).[1]
Praznik želi poudariti pomen Kristusove bližine z Bogom Očetom in Svetim Duhom. Jezus, ki je z dušo in telesom odšel v nebesa, ostaja med nami prisoten na več načinov. Kot je zapisano v Konstituciji o svetem bogoslužju drugega vatikanskega cerkvenega zbora (1962–1965), je Kristus navzoč tedaj, ko skupnost verujočih (Cerkev) moli ali poje, v Božji besedi, zapisani v Svetem pismu, v duhovnikovi osebi, ko deluje v Jezusovem imenu, v zakramentih ter na posebej očiten in izrazit način v zakramentu evharistije, ki predstavlja trajno Kristusovo navzočnost.[2]
Pomen Kristusovega vstajenja in trajne navzočnosti med ljudmi je temelj, na katerem sloni nauk Cerkve in iz katerega izhaja tudi njeno verovanje. Cerkev po Kristusovem naročilu od zadnje večerje dalje (prim. Mt 26,26–30) ponavlja besede posvetitve kruha in vina v Kristusovo telo in kri.

[1] Vzdignil se je pred njihovimi očmi in oblak ga je zastrl njihovim pogledom. Ko so po njegovem odhodu strmeli v nebo, glej, sta stala pri njih dva moža v belih oblačilih, ki sta rekla: »Možje Galilejci, kaj stojite in gledate v nebo? Ta Jezus, ki je bil vzet od vas v nebo, bo prišel prav tako, kakor ste ga videli iti v nebo« (Apd 1,6–11).

[2] Prim. Konstitucija o svetem bogoslužju (B 7).
Vir: spletna stran Katoliške Cerkve

Binkošti
2020-05-30 - 2020-05-31
Velikonočni čas bomo zaključili s slovesnim praznikom binkošti, letos 31. maja.
Praznik obhajamo 50 dni po veliki noči in je praznik prihoda Svetega Duha, ker je na ta dan po svetopisemskem sporočilu nad zbrane učence in Božjo mater Marijo prišel Sveti Duh (prim. Apd 2,1–11; Jn 20,19–23).[1]
Sveti Duh v življenju krščanske skupnosti
Iz svetopisemskega besedila izhaja pomen delovanja Svetega Duha v Cerkvi in življenju krščanske skupnosti, saj je on dejavno navzoč ob sprejemanju odločitev (prim. Apd 15,28), izbira oznanjevalce (prim. Apd 13,2) ter jih vodi (Apd 8,26–40). Začetki Cerkve so po Apostolskih delih v tesni povezanosti s prihodom Svetega Duha, zato v drugem Lukovem delu – Apostolskih delih – binkošti zavzemajo središčno mesto. Kakor je Jezus po krstu v Duhu začel svoje delovanje s programskim govorom v nazareški shodnici, ki ga je sklenil z opozorilom, da so vsi (ne samo Judje) poklicani k odrešenju; tako tudi Cerkev po svojem binkoštnem krstu (prim. Apd 2,1–4) začenja svoje poslanstvo s Petrovim govorom v Jeruzalemu (prim. Apd 2,14 in sl.), ki na koncu nakaže univerzalni vidik odrešenja (prim. Apd 2,39). Tako sta celotno evangeljsko poslanstvo Cerkve, kakor tudi poslanstvo Jezusa Kristusa prikazana kot delovanje pod vodstvom Svetega Duha.[2]
Apostolska dela pričujejo o delovanju Svetega Duha ne samo ob nastanku Cerkve, ampak tudi o njegovem stalnem spremljanju Cerkve na njeni poti napredovanja. Celotna knjiga je eno samo sklicevanje na Svetega Duha. Ta je dvakrat omenjen kot prvotni dejavnik odrešenja, njegovo delo je tudi obrat Cerkev k poganom. Po molitvi, veri in krstu Sveti Duh podarja moč za pričevanje ter vodi Cerkev pri njenem misijonskem poslanstvu in oznanjevanju evangelija.[3]
Sveti Duh in nova evangelizacija
Sveti Duh je začetnik in počelo vsake evangelizacije, je prvenstveni nosilec veselega oznanila v svet in prehiteva človeško oznanjevanje evangelija. Papež Pavel VI. (1963–1978) je izpostavil vlogo Svetega Duha kot glavnega dejavnika evangelizacije, zato mora Cerkev bolj premišljevati naravo, vlogo in način delovanja Svetega Duha v današnji družbi in evangelizaciji. Ko Cerkev danes čuti potrebo po novi evangelizaciji, pravzaprav čuti potrebo po bolj odločni poslušnosti in odprtosti za delovanje Svetega Duha.[4]
Nova evangelizacija, ki pomeni prehod od tradicionalne k osebni veri, pomeni tudi novo prisluškovanje Svetemu Duhu, ki tudi za danes pozna prave rešitve za nastale razmere. Evangelizacija je tudi »nova«, ker Sveti Duh neprestano ustvarja novost Božje besede in ljudi na novo duhovno prebuja. Sveti Duh je tisti, ki evangeliju odpira pot v srca ljudi in družbe (prim. Apd 16,9–10) ter konkretizira evangeljsko sporočilo v sodobni čas in okolje.[5]
Izraz binkošti in cerkveno leto
Beseda binkošti izhaja iz nemškega jezika (Pfingsten iz ‘der fünfzigste Tag’ (petdeseti dan)), pojem pa izhaja iz grške besede pentekoste’ (hemera), kar pomeni petdeseti (dan). Po binkoštih se v Katoliški Cerkvi nadaljuje liturgični čas med letom, ki traja do konca cerkvenega leta oziroma do začetka adventnega časa. Velikonočno svečo v cerkvah z oltarnega prostora odnesejo h krstnemu kamnu, duhovniki in drugi sodelavci pa pri bogoslužju nosijo liturgična oblačila v zeleni barvi.

[1] Apd 2,1–11: Ko je prišel binkoštni dan, so bili vsi zbrani na istem kraju. Nenadoma je nastal z neba šum, kot bi se bližal silovit vihar, in napolnil vso hišo, kjer so se zadrževali. Prikazali so se jim jeziki, podobni plamenom, ki so se razdelili, in nad vsakim je obstal po eden. Vsi so bili napolnjeni s Svetim Duhom in začeli so govoriti v tujih jezikih, kakor jim je Duh dajal izgovarjati. V Jeruzalemu so tedaj prebivali Judje, pobožni možje iz vseh narodov pod nebom. Ko se je razširil glas o tem, se je zbrala množica ljudi, ki so bili vsi iz sebe, ker jih je vsakdo slišal govoriti v svojem jeziku. Strmeli so, se čudili in govorili: Glejte, ali niso vsi ti, ki govorijo, Galilejci? Kako, da jih slišimo vsak v svojem materinem jeziku? Parti, Medijci in Elamci in tisti, ki prebivamo v Mezopotamiji, Judeji in Kapadokiji, v Pontu in Aziji, v Frigiji in Pamfiliji, v Egiptu in v libijskih krajih blizu Cirene, in mi iz Rima, ki se zdaj mudimo tukaj, Judje in spreobrnjenci, Kreni in Arabci – vsi jih slišimo, kako v naših jezikih oznanjajo velika Božja dela!
Jn 20,19–23: Pod noč tistega dne, prvega v tednu, ko so bila tam, kjer so se učenci zadrževali, vrata iz strahu pred Judi zaklenjena, je prišel Jezus, stopil mednje in jim rekel: »Mir vam bodi!« In ko je to rekel, jim je pokazal roke in stran. Učenci so se razveselili, ko so videli Gospoda. Tedaj jim je Jezus spet rekel: »Mir vam bodi! Kakor je Oče mene poslal, tudi jaz vas pošiljam.« In ko je to izrekel, je dihnil vanje in jim dejal: »Prejmite Svetega Duha! Katerim grehe odpustite, so jim odpuščeni; katerim jih zadržite, so jim zadržani.«

[2] Prim. C. Sorč, Sveti Duh, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina 2003, 524.

[3] Prim. C. Sorč, n. d., 525.

[4] Prim. C. Sorč, n. d., 587.

[5] Prim. C. Sorč, n. d., 587.

Nedelja Svete Trojice
2020-06-06 - 2020-06-07
V Katoliški cerkvi na nedeljo po binkoštnem prazniku praznujemo nedeljo Svete Trojice. To bo letos 7. junija.
Nauk o Sveti Trojici se je izoblikoval že na koncilu v Niceji (325 po Kr.) in je kot veroizpoved (credo) v bogoslužni rabi prisoten vse do današnjih dni. Vera v Sveto Trojico je sestavni del kristjanove vere v enega Boga v treh osebah. Na nedeljo Svete Trojice se pri bogoslužju zato posebej poglabljamo v skrivnost verske resnice o enem Bogu v treh osebah, ki so Oče, Sin in Sveti Duh (prim. Katekizem Katoliške Cerkve (KKC) 249–256).
Kristjani smo krščeni v imenu Očeta in Sina in Svetega Duha, s čimer postanemo tudi člani Cerkve. Skrivnosti enega Boga v treh osebah verujočim ni dano spoznavati samo z razumom, temveč tudi na osnovi milostnega daru vere ter Božjega razodetja Jezusa Kristusa. O identiteti Boga Očeta in Svetega Duha je spregovoril Jezus Kristus.[1] Čeprav tri Božje osebe ločimo med seboj, nobena od treh oseb nikdar ne deluje brez sodelovanja drugih dveh. Očetu pripisujemo, da je Stvarnik vesolja in človeka, Jezusu Kristusu dela odrešenja, Svetemu Duhu, ki izhaja iz Očeta in Sina, pa dela posvečenja.
Čeprav razlikujemo tri Božje osebe, jih ne smemo ločevati. Nauk o Sveti Trojici poudarja, da je delo stvarjenja skupno vsem trem osebam Trojice, saj so vse tri eno počelo stvarjenja. Hkrati pa je stvarjenje povezano z razodetjem in odrešenjem, ki je prišlo po Jezusu Kristusu, stvarstvu pa se posreduje po Svetem Duhu. Sveti Duh je kot tretja Božja oseba poslan od Očeta in Sina ter vodi Cerkev, ki je skupnost verujočih. Bistvo odnosov med tremi Božjimi osebami je brezpogojna ljubezen.
Ena od najbolj znanih upodobitev Svete Trojice je ikona ruskega ikonopisca Andreja Rubljova (1360–1430). Vsebinsko jo povezujemo s starozaveznim svetopisemskim odlomkom, ki opisuje Božji obisk pri Abrahamu in Sari ob Mamrejevih hrastih.[2]

[1] O skrivnostni dinamiki odnosov med Očetom in Sinom in Svetim Duhom je največ zapisov in razlag v Janezovem evangeliju.

[2] Prim. 1 Mz 18,1–15.
