Nadškofija Ljubljana

Sv. nedolžni otroci
2021-12-28
Spomin mučencev, ki so po Matejevem evangeliju že kot otroci umrli namesto Kristusa, so začeli praznovati v zvezi z božičem ponekod na Vzhodu in na Zahodu že v 5. stoletju.
Vir: Hozana.si

Sv. Janez Evangelist
2021-12-27
Sv. Janez, Jezusov najljubši učenec, je dopolnil poročila treh evangelistov in na otoku Patmosu v Egejskem morju napisal preroško knjigo nove zaveze Razodetje. S pregnanstva na tem otoku se je vrnil v Efez v Mali Aziji ter umrl v visoki starosti. Že v 4. stoletju je znan njegov praznik.
Vir: Hozana.si

Trikraljevska akcija - koledovanje
2021-12-26 - 2022-01-06
Adventnemu času, času priprave na rojstvo našega odrešenika Jezusa Kristusa, sledi božični čas, čas veselja – pa tudi »akcije«. Če bodo zdravstvene razmere dopuščale, so zato otroci lepo povabljeni, da se v okviru Trikraljevske akcije s koledniki »podajo na pot«. Koledovanje je namreč odlična priložnost za misijonsko animacijo otrok, saj gredo od hiše do hiše in razglašajo veselo novico, da se je rodil Odrešenik sveta. H koledovanju so zato lepo povabljeni tudi otroci iz župnij, v katerih Trikraljevska akcija še ni potekala. Koledniki so pravi mali misijonarji. Prinašajo upanje, predvsem pa veselje, ki ga današnji človek tako zelo potrebuje. Pojejo božične pesmi, voščijo ljudem praznike in prinašajo koledniški blagoslov. Obenem pa tudi zbirajo darove, ki bodo namenjeni slovenskim misijonarjem in njihovim človekoljubnim projektom po svetu.
Otroci se bodo na pot podali takoj po božiču, na praznik sv. Štefana, 26. decembra, s koledovanjem pa bodo zaključili na praznik svetih treh kraljev, 6. januarja. Dosedanje Trikraljevske akcije so z žrtvovanjem in ljubeznijo otrok iz cele Slovenije, ki so zbrali pogum in se podali na pot, prinesle rešitev mnogim ljudem v misijonskih deželah. Geslo te akcije se namreč glasi: »Naše veselje za srečo drugih«.
Iz Misijonskega središča vam bomo poslali revije za kolednike, priznanja, plakate, letake za domove in nalepke za na vrata (toliko, kolikor imate naročeno). Tisti, ki bi Trikraljevsko akcijo izpeljali prvič, pokličite v Misijonsko središče in nam sporočite, koliko gradiva bi radi prejeli, prav tako pa so vam na voljo tudi navodila za pripravo in izvedbo akcije.
Po končani akciji zbrane darove oddajte v Misijonsko središče, od koder jih bomo nato neposredno poslali izključno slovenskim misijonarjem.
Veselo podprimo to akcijo, saj misijonarjem predstavlja močan vir podpore iz domovine.
Iz Misijonskega središča Slovenije se vam v imenu vseh svojih misijonark in misijonarjev iz srca zahvaljujemo.
Misijonsko središče Slovenije

Praznik svete družine
2021-12-26
V Katoliški cerkvi praznik svete družine obeležujemo v spomin na družinsko skupnost, ki so jo sestavljali Božji Sin Jezus iz Nazareta, njegova mati Marija in krušni oče sveti Jožef. Praznujemo prvo nedeljo po božiču, nedeljo pa poimenujemo nedelja svete družine. Letos bo to 26. decembra.
Zgodovina praznika
Češčenje svete družine je sorazmerno nov pojav, saj se je pojavilo v 17. stoletju, ko je bilo pod tem naslovom ustanovljenih nekaj redovnih skupnosti in so nastale tudi prve umetniške upodobitve. Pobudnik praznika je bil prvi katoliški škof v Quebecu msgr. Fraçois-Xavier de Laval, ki je v svojo škofijo vpeljal praznik svete družine in osnoval Bratovščino svete družine (1665), katere vodstvo je zaupal laiški misijonarki in veliki častilki svete družine Barbe D’Ailleboust. Papež Janez Pavel II. (1978–2005) je msgr. Lavala leta 1980 tudi razglasil za blaženega.
Vsebina praznika
Življenje nazareške družine je v Svetem pismu skopo opisano. Evangeliji poročajo o Jezusovem rojstvu v Betlehemu (Lk 2,1–7 in Mt 1,18–25), obisku modrih (Mt 2,1–12), begu v Egipt (Mt 2,13–15), vrnitvi iz Egipta (Mt 2,19–23) o Jezusovem darovanju (Lk 2,22–38) ter najdenju v templju (Lk 2,41–52).
Praznik svete družine je v cerkveni bogoslužni koledar leta 1926 uvrstil papež Benedikt XV. (1914–1922). Do takrat so ga obeleževali samo po krajevnih Cerkvah. Papež Benedikt XV. in njegovi predhodniki (zlasti papež Leon XIII.) so praznik podpirali tudi zato, da so izrazili nestrinjanje z razpadanjem tradicionalnega družinskega življenja ter z njim povezanih vrednot, kar se je začelo kazati ob koncu 19. in na začetku 20. stoletja.
Praznik svete družine je tudi praznik vsake človeške družine, ki nastane s poroko med možem in ženo oz. s sklenitvijo zakramenta sv. zakona med zaročencema. Glavni namen dneva je predstaviti vzajemnost, spoštovanje in ljubezen, ki so jih v medsebojnih odnosih živeli Jezus, Marija in Jožef. Družinsko življenje je kraj posvečevanja članov družine, zato je sv. Janez Krizostom (347–407) kristjane spodbujal, naj iz svojih družin ustvarijo družinsko Cerkev. To lahko storijo tako, da osebni odnos z Jezusom postavijo v središče osebnega in družinskega življenja.
Povzeto po: Katoliška Cerkev

Božič – praznik Jezusovega rojstva
2021-12-25
Na božični dan, 25. decembra, v Katoliški cerkvi praznujemo rojstvo Jezusa Kristusa. Vsebina praznika je povezana s skrivnostjo Božjega učlovečenja. Z Jezusovim prihodom v zgodovino se je Bog dokončno in nepreklicno zavzel za svet in za človeka.[1]
Natančen datum Jezusovega rojstva ni znan, čeprav je njegovo rojstvo zgodovinsko dejstvo. Po tem dogodku od 6. stoletja naprej štejemo tudi človeško zgodovino. Papež Julij I. (337–352) je za datum Jezusovega rojstva določil 25. december. Čas zimskega solsticija je bil že v predkrščanskih časih obdobje praznovanja in festivalov. Cerkev se je temu prilagodila in obdobju okoli solsticija, ko se dnevi začenjajo daljšati, dala novo vsebino. Ob prihodu nove luči v naravo kristjani praznujemo novo Luč, ki ne bo nikoli ugasnila. Kakor koli natančen datum Jezusovega rojstva za krščanske veroizpovedi danes ni več bistvenega pomena, pač pa je glavna njegova vsebina: Božji Sin se je učlovečil in prišel na svet, da bi človeštvo odrešil njegovih grehov.
V Cerkvi so za božič že zgodaj vpeljali navado trikratnega obhajanja maše (opolnoči, ob zori in podnevi), kakršne nima noben drug praznik. Cerkev še danes ob božiču opravlja trikratno evharistično slavje – vsak duhovnik sme izjemoma opraviti tri maše. Pri polnočni maši je največji poudarek na Jezusovemu rojstvu v hlevu[2] in hvalnici angelov, pri zorni ali pastirski maši se pripoved nadaljuje s pastirji, ki so obiskali Jezusa,[3] s čimer se pripoved o rojstvu konča. Dnevna maša je vsebinsko najgloblja, saj je središčni odlomek iz Svetega pisma vzet iz začetka Janezovega evangelija.[4]
»Ko Bog v polnosti časov pošlje svojega edinega Sina in Duha ljubezni, razodene svojo najglobljo notranjo skrivnost. Bog sam je večno izmenjavanje ljubezni: Oče, Sin in Sveti Duh; in namenil nam je deležnost pri tem večnem izmenjavanju« (Katekizem Katoliške Cerkve 221). V liku Jezusa Kristusa, učlovečenega Božjega Sina, najdemo razlago Boga Očeta, ki nam je razumljiva šele po delovanju Svetega Duha, ki je izlit v našo notranjost.[5]
Z Jezusovim rojstvom Bog postane del zgodovine človeštva. Leto njegovega rojstva deli zgodovino na dvoje: pred in po Kristusu. S trenutkom, ko se je Božji Sin učlovečil, se je svet spremenil. Prišla je Luč, da bi premagala moralno noč človeštva, prišlo je Življenje, da bi se zoperstavilo »kulturi smrti«, prišla je Pot, da bi pokazala, ljudem, ki tavajo v tej »dolini solz«, smer, ki pelje v Nebesa.
Praznik Jezusovega rojstva je za vsakega kristjana priložnost, da se odpre in dovoli, da se Bog rodi v njegovem srcu ter tako utrdi in poglobi svojo vero.
Jaslice
Ne vemo natančno, kdaj so začeli postavljati jaslice po cerkvah in hišah, eno je gotovo, da imajo izvor v božični skrivnosti in da so se nam zdaj tako priljubile, da brez njih ni božiča. So živa predstavitev božične skrivnosti in naš izraz pojmovanja te skrivnosti. Nekateri trdijo, da so jih poznali že v 4. stoletju, vsaj v Betlehemu, sv. Frančišek Asiški pa jih je leta 1223 postavil v gozdu pri kraju Greccio v Umbriji.
Podobe Jezusa, Marije in Jožefa nam brez besed pripovedujejo o Božji ljubezni do nas, pa tudi o ljubezni, ki vlada v sveti Družini.
Pesem Sveta noč
Pesem Sveta noč je nastala za božič leta 1818 v Oberndorfu pri Salzburgu. Župnikov pomočnik Josef Mohr je napisal besedilo, učitelj Franc Ksaver Gruber, cerkovnik in organist v Oberndorfu, pa ga je uglasbil. Na sam sveti večer 1818 je Mohr prinesel Gruberju besedilo s prošnjo, naj ga uglasbi za dva solo glasova in zbor ter pripiše še spremljavo za kitaro. Gruber je to takoj naredil in pesem so peli že pri tisti polnočnici. Sčasoma se je razširila po svetu in postala najbolj znana in najbolj priljubljena božična pesem, brez katere si ne moremo predstavljati božiča.
Božični čas
Božični čas se začenja na predvečer praznika Gospodovega rojstva in traja do nedelje po prazniku Gospodovega razglašenja, to je vključno do nedelje Jezusovega krsta. V središču božičnega časa je božič – praznik Gospodovega rojstva. Praznik nas vsako leto znova spominja, da nas Bog tako ljubi, da je dal svojega edinorojenega Sina, da bi se nihče, kdor vanj veruje, ne pogubil, ampak imel večno življenje (prim. Jn 3,17).
Druga božja oseba sprejme po Mariji našo človeško naravo in postane pravi človek. Nevidni Bog postane viden, da ga moremo poslušati in posnemati. Bog postane človek zato, da bi mi živeli Božje življenje. Praznik Gospodovega rojstva – božič, je vedno sodoben, saj je praznik vseh trenutkov našega življenja, ker se more vsak čas izvršiti božja zamenjava. Vsak dan, vsak trenutek nam Bog daje Kristusa, mi pa se moramo po Kristusu darovati Bogu. Božični čas je kratek, a zelo bogat.
Praznik Gospodovega rojstva ima osmino, ki se konča s praznikom Marije, svete Božje Matere. Med osmino je nedelja svete Družine. Drugi zelo pomemben praznik božičnega časa je Gospodovo razglašenje (6. januar). Pri njem gre za razodetje Jezusovega božanstva. Najprej modrim, za tem ob krstu v reki Jordan, nato pa še na svatbi v Kani Galilejski. S praznikom Jezusovega krsta, v nedeljo po Gospodovem razglašenju se konča praznovanje njegovega skritega življenja in začenja spomin javnega oznanjevanja in navzočnosti Božjega kraljestva.

1] Prim. »Bog je namreč svet tako vzljubil, da je dal svojega edinorojenega Sina, da bi se nihče, kdor vanj veruje, ne pogubil, ampak bi imel večno življenje« (Jn 3,16).
[2] »In rodila je sina, prvorojenca, ga povila in položila v jasli, ker v prenočišču zanju ni bilo prostora« (Lk 2,7).
[3] »Ne bojte se! Glejte, oznanjam vam veliko veselje, ki bo za vse ljudstvo« (Lk 2,10).
[4] »V začetku je bila Beseda in Beseda je bila pri Bogu in Beseda je bila Bog. Ta je bila v začetku pri Bogu. Vse je nastalo po njej in brez nje ni nastalo nič, kar je nastalo. V njej je bilo življenje in življenje je bilo luč ljudi. In luč sveti v temi, a tema je ni sprejela. Bil je človek, ki ga je poslal Bog; ime mu je bilo Janez. Prišel je zavoljo pričevanja, da bi pričeval o luči, da bi po njem vsi sprejeli vero. Ni bil on luč, ampak pričeval naj bi o luči. Resnična luč, ki razsvetljuje vsakega človeka, je prihajala na svet. Beseda je bila na svetu in svet je po njej nastal, a svet je ni spoznal. V svojo lastnino je prišla, toda njeni je niso sprejeli. Tistim pa, ki so jo sprejeli, je dala moč, da postanejo Božji otroci, vsem, ki verujejo v njeno ime in se niso rodili iz krvi ne iz volje mesa ne iz volje moža, ampak iz Boga. In Beseda je postala meso in se naselila med nami. Videli smo njeno veličastvo, veličastvo, ki ga ima od Očeta kot edinorojeni Sin, polna milosti in resnice. Janez je pričeval o njej in klical: »To je bil tisti, o katerem sem rekel: Kateri pride za menoj, je pred menoj, ker je bil prej kakor jaz.« Kajti iz njegove polnosti smo vsi prejeli milost za milostjo. Postava je bila namreč dana po Mojzesu, milost in resnica pa je prišla po Jezusu Kristusu. Boga ni nikoli nihče videl; edinorojeni Bog, ki biva v Očetovem naročju, on je razložil« (Jn 1,1–18).
[5] Prim. C. Sorč, Troedini Bog, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina 2003.

Vir: Katoliška Cerkev

Sv. maša za domovino
2021-12-23 18:30 (Europe/Ljubljana)
Nadškof msgr. Stanislav Zore OFM bo pred praznikom samostojnosti in enotnosti, 23. decembra, v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja daroval sveto mašo za domovino, ob 18.30 uri.

Teden molitve za edinost kristjanov
2021-12-18 - 2021-12-25
Letošnji teden molitve za edinost kristjanov (18.–25. januarja) obhajamo že znotraj triletnega sinodalnega dogajanja, ki ima tudi bistveno ekumensko razsežnost. Papež Frančišek je ob odprtju sinode rekel: »To sinodo živimo v duhu molitve, s katero se je Jezus obrnil na Očeta za svoje: ‚Da bi bili vsi eno‘ (Jn 17,21). K temu smo poklicani: k edinosti/enosti, k občestvu, k bratstvu, ki izhaja iz tega, da čutimo, da nas objema edina Božja ljubezen. Vsi, brez razlik, in posebej mi pastirji, moramo ohranjati in trdno zagovarjati to edinost.«
»Tako sinodalnost kot ekumenizem sta dogajanji skupne hoje,« sta v pismu škofom poudarila kardinala K. Koch in M. Grech, ki sta pristojna za ti dve področji. »Ekumenizem je ‹izmenjava darov›. Eden od darov, ki jih katoličani lahko prejmemo od drugih kristjanov, je prav izkustvo in razumevanje sinodalnosti.«
Izbrana glavna misel je vzeta iz Matejevega odlomka o obisku modrih: »Videli smo, da je vzšla njegova zvezda, in smo se mu prišli poklonit« (Mt 2,2). Oznanja upanje, saj govori o luči, po kateri vsi hrepenimo, ko doživljamo temo preizkušenj in kriz. Zvezda na nebu nad Judejo, ki so jo ugledali modri z Vzhoda, je znamenje upanja. Vodila jih je k
še večji luči, ki je Jezus. Naša misel in molitev bosta v tem tednu objemali tudi trpeča ljudstva na Srednjem vzhodu. Podivjani terorizem in vojni požar sta nekatere pokrajine spremenila v pogorišče in ruševine. Na ozemlju, kjer je zibelka krščanstva, so kristjani le še neznatna manjšina. Manjšina, ki izginja, odhaja v neznano, ugaša brez glasu, trka na vrata Zahoda in prosi pomoči. V teh dneh se bomo kristjani zbirali ob jaslicah, ki še vedno krasijo naše cerkve. Pridružili se bomo modrim – svetim trem kraljem – in se v skupni molitvi poklonili Novorojenemu. Čim bliže mu bomo tem bolj bomo tudi eno med seboj.
Duhovnike vabimo, da naročijo in uporabljajo knjižico, ki jo je tudi letos pripravila Komisija za ekumenizem in medverski dialog in čim lepše morda ob udeležbi evangeličanov, pravoslavnih ali binkoštnikov – oblikujejo teden molitve.
Dr. Bogdan Dolenc,
član Komisije za ekumenizem in medverski dialog

Bogoslužna priprava na božič – božična osemdnevnica
2021-12-17 - 2021-12-24
Sklepno obdobje adventnega časa v Katoliški cerkvi začenjamo 17. decembra z božično osemdnevnico, ki predstavlja neposredno bogoslužno pripravo na božič.
Splošna razlaga božične osemdnevnice
Sklepno obdobje adventnega časa v Katoliški cerkvi začenjamo 17. decembra z božično osemdnevnico, ki predstavlja neposredno bogoslužno pripravo na božič. Bogoslužna priprava v obliki osemdnevnice vernikom želi približati hrepenenje in pričakovanje Gospodovega rojstva. Pomembno vlogo in slovesni ton v tem času pri bogoslužju dajejo posebne antifone, imenovane tudi O – odpevi, ki so odpevi pred Marijinim slavospevom Magnificat (prim. Lk 1,47–55). Antifone razlagajo prispodobe iz bogate svetopisemske simbolike, ki napoveduje Jezusovo rojstvo. Njihov namen je pospešiti in spodbuditi veselo pričakovanje. V osmih dneh se zvrstijo naslednje antifone, pri čemer se vsaka izmed njih začne z odpevom: O Modrost, O Gospod in Voditelj, O korenina Jesejeva, O ključ Davidov, O Vzhajajoči, O Kralj narodov ter O Emanuel.
Pojma božična osemdnevnica ne smemo enačiti s pojmom božična osmina. Prva predstavlja neposredno pripravo na božič, druga pa je obdobje osmih dni, ki jih v bogoslužju obhajamo po božiču.

Strokovna razlaga božične osemdnevnice in O – odpevi
Liturgična navodila govorijo le o posebni pripravi na praznovanje Gospodovega rojstva. Ta priprava se začne 17. decembra in znaša le osem dni priprave. Ker je 24. decembra že sveti večer, se ta priprava praktično omeji na en teden. Prav temu tednu ustreza sedem spevov, ki se v latinščini imenujejo Antiphonae Majores ali O – antifone, tudi O – odpevi, saj se sleherna začne s črko »O«, s katero ob hrepenenju izražamo tudi začudenje.
Te antifone pozna Cerkev že iz časa Amalarija iz Metza (+ 851 po Kr.), ki je predstavnik alegoričnega načina razlaganja bogoslužja. O antifonah pravi takole: »Antiphonae, quae habent omnes O in capite, signum quoddam admirabile et investigabile ostendunt nobis in his diebus celebrari.« To so: O Sapientia, O Adonai, O radix Jesse; O clavis David, O Oriens, O Rex gentium, O Emmanuel, ki se v Molitvenem bogoslužju nahajajo pred Marijinim hvalospevom – Magnificat, pri maši pa stojijo kot vrstica pri aleluji. Tem sedmim antifonam je za 24. december dodana antifona iz prvih večernic praznika Gospodovega rojstva Cum ortus fuerit sol de caelo (Ko bo jutri sonce vzšlo, bomo videli najvišjega Kralja, ki prihaja …) tako, da jih je osem. Iz tega sledi, da gre za osemdnevno pripravo na praznik Gospodovega rojstva.
Iz zgodovine razvoja bogoslužja vemo, da je rimski obred poznal le sedem O – antifon, medtem ko so druge Cerkve poznale podobne antifone in tudi več kot rimska Cerkev: devet ali celo dvanajst. Po tej različnosti se je kljub rimskim sedmim antifonam ustalil izraz novena kot priprava na praznik za razliko od octava, ki je osemdnevno praznovanje praznika.
Rimske O – antifone pripisujejo papežu Gregorju Velikemu (540–604 po Kr.) in tvorijo v akrostihu od zadaj naprej zanimivi besedi »ero cras«, (v bodoče bo … ali jutri bo …), izraz upanja, ki ga sedaj vsebuje antifona za zadnji dan devetdnevnice. Skratka, izraz novena ali devetdnevnica ima simbolni pomen. To je sveti čas pobožnega in veselega pričakovanja.
Strokovno razlago je pripravil profesor liturgike na Teološki fakulteti Univerze v Ljubljani izr. prof. dr. Slavko Krajnc.
VIr: Katoliška Cerkev

Večer Plus+ december
2021-12-14 19:00
Advetni čas niso zgolj okraski, kuhano vino in praznična glasba. Je čas, ki je namenjen pričakovanju Jezusovega rojstva.
O duhovni pripravi na božične praznike nam bo na tokratnem Večeru Plus+ spregovoril br. Luka Modic, za slavljenje pa bo ponovno poskrbela skupina Svetnik.
Pridruži se nam 14. 12. 2021 ob 19:00, v cerkvi sv. Antona Padovanskega na Viču.
————–
Za udeležbo na dogodku moraš izpolnjevati pogoj PCT in nositi kirurško ali FFP2 masko.

Vir: FB profil Katoliške mladine

Srečanje nadškofa s katehumeni
2021-12-12 16:00 - 17:00
Nadškof msgr. Stanislav Zore OFM se bo na 3. adventno nedeljo, 12. decembra, ob 16. uri, srečal s katehumeni v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja in jim ob tej priložnosti izročil Sveto pismo.

Goriščna točka - duhovne vaje za srednješolce
2021-12-10 08:00 - 2021-12-12 17:00
Med 10. in 12. decembrom pri Katoliški mladini pripravljamo duhovne vaje za srednješolce.
V Svetem pismu beremo: “Gospodovo veselje je vaša moč.” Vendar beseda veselje hitro izgubi svojo moč v današnji družbi, ki nas spodbuja, da lovimo trenutke kratkotrajne sreče. Na duhovnih vajah bomo odkrivali, kako se veselje razlikuje od sreče, kako biti srečen tudi v trenutkih trpljenja in na kakšen način nas Kristus vabi, da izkusimo globljo, trajno srečo.
Vabljeni vsi srednješolci, ki si želijo poglobiti svojo vero, da se nam pridružijo v Vrbju pri Žalcu med 10. in 12. decembrom. Več informacij in prijavnica so dostopni na spletni strani Katoliške mladine.
Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Sakralni abonma vabi na koncert tria kljunastih flavt
2021-12-08 19:30
V okviru sakralnega abonmaja bo v sredo, 8. decembra 2021, ob 19.30, koncert v uršulinski cerkvi sv. Trojice v Ljubljani.
Na koncertu bo nastopil Trio kljunastih flavt »Le Phénix«. Umetniška vodja ansambla Mateja Bajt, Una Košir in Kristina Martinc bodo predstavile renesančno in baročno glasbo za trio kljunastih flavt, obarvano z adventno in božično vsebino. Vstopnine ni, zaželjeni pa so prostovoljni prispevki.
Za obisk koncerta je potrebno izpolnjevati PCT pogoj.
Vir: Katoliška Cerkev

Zaključek devetdnevnice za končanje epidemije s sveto mašo ob 19.00 pri sv. Jožefu v Ljubljani
2021-12-08 18:30
Zaključek molitvene devetdnevnice za končanje epidemije, ki so jo na pobudo Radia Ognjišče podprli slovenski škofje, se bo zaključila na praznik Brezmadežne, v sredo 8. decembra 2021, s sveto mašo v cerkvi sv. Jožefa v Ljubljani ob 19. uri, ko bo somaševanje vodil ljubljanski nadškof metropolit in predsednik Slovenske škofovske konference (SŠK) msgr. Stanislav Zore.
Molitev, ki ji bo sedila sv.maša, se bo začela ob 18.30. Prenos bo na Radiu Ognjišče preko radijskih valov, na njihovi spletni strani, FB profilu in YouTube kanalu, na TV Eksodus in TV Golica.

Brezmadežno spočetje Device Marije, slovesni praznik
2021-12-08
Ta praznik je sicer med mlajšimi Marijinimi prazniki (na Vzhodu v 10.–12. stol., na Zahodu ponekod že v 11.–12. stol., v Rimu šele 1476.), a je 1708. postal zapovedan praznik. Nov poudarek je dobil z razglasitvijo verske resnice 1854.
Vir: Hozana.si

Vabilo na cikel spletnih predavanj Sursum corda
2021-12-07 19:30
Zasebni Zavod za cerkveno glasbo in Muzikološki inštitut ZRC SAZU vabita na cikel spletnih predavanj z naslovom Sursum corda.
Štirje strokovnjaki s področja liturgičnoglasbenih praks na Slovenskem med 16. in 18. stoletjem nam bodo v štirih zaporednih torkih odstirali skrivnosti liturgične glasbe, ki je nastajala v času naših predhodnikov.
V torek, 7. decembra 2021, ob 19:30 bo dr. Marko Motnik predaval na temo Koralno petje in glasba v ženskem dominikanskem samostanu Mahrenberg (Radlje ob Dravi).
Več informacij in povezavo za prijavo lahko najdete na spletni strani https://cerkvena-glasba.si/sursum-corda.
Svojo prijavo ali morebitna vprašanja lahko pošljete tudi na elektronski naslov info@cerkvena-glasba.si.
Vir: Katoliška Cerkev

Duhovni program nagovorov, molitve ter svete maše – En dan za dušo
2021-12-07 09:00 - 17:00
V torek, 7. decembra 2021, od 9. do 17. ure bo v Ignacijevem domu duhovnosti v Ljubljani potekal duhovni program nagovorov, osebne in skupne molitve ter svete maše.
Jezus se je rad umaknil na samoten kraj, tam molil in si ob svojem Očetu nabiral novih moči. Tudi učencem je naročil naj gredo in si odpočijejo, da bi tako mogli izpolnjevati svoje poslanstvo. Če si tudi vi želite prekiniti svoj vsakdanjik ter zajeti iz globin studenca Božjih milosti, se nam pridružite. . Priložnost bo tudi za pogovor z duhovnim spremljevalcem ali spoved. Poskrbljeno bo tudi za prigrizke in kosilo.
Vodi p. Tomaž Podobnik DJ.
Informacije in prijave: vsak delovni dan med 8. in 14. uro na telefon 051 613 374, info@ignacijevdom.si ali spletni obrazec.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Andrej, apostol
2021-11-30
V Katoliški cerkvi 30. novembra praznujemo god sv. Andreja, apostola in mučenca.
Apostol Andrej je bil prvi od dvanajstih Jezusovih apostolov, doma iz Betsajde ob Genezareškem (Galilejskem) jezeru, po poklicu ribič. Rojen je bil ok. leta 6 pr. Kr., umrl pa je 30. novembra ok. leta 60 po Kr. v Patrasu v Grčiji.
Po krščanskem izročilu je bil starejši brat apostola Petra in prvi od učencev, ki jih je Jezus osebno poklical. Njegovo pravo ime (hebrejsko ali aramejsko) ni znano, Andrej pa je verjetno grški prevod njegovega imena ali njegov vzdevek (iz grškega Andreas, t. j. možati, ki izvira iz besede andros in pomeni mož, moški). Evangeliji Andreja v času Jezusovega javnega delovanja omenjajo ob treh priložnostih: ko so bili Peter, Andrej in Jakob z Jezusom na Oljski gori (Mr 13,3–13), ko je Jezus pomnožil kruh in ribi in nasitil pet tisoč mož (Jn 6,1–14) ter ko so pogani (Grki) hoteli videti Jezusa (Jn 12,20–26).
Po Jezusovi smrti apostola Andreja v Svetem pismu skorajda ne najdemo več, na osnovi drugih zgodovinskih virov pa sklepajo, da je poučeval po Mali Aziji, v Grčiji in ob Črnem morju. Po nekaterih virih naj bi prišel celo do reke Volge. Na stara leta je bil škof v grškem mestu Patras, kjer je med preganjanjem rimskega cesarja Nerona prišel pred sodišče (ok. leta 60 po Kr.). Po običaju je bil obsojen na smrt na križu, postavljenem v obliki črke X. Njegovo smrt omenja spis z naslovom Trpljenje (Passio), ki navaja, da so ga križali v grškem mestu Patras. Že od prvih stoletij Andrejev god (po julijanskem in gregorijanskem koledarju) praznujejo 30. novembra, kar je verjetni dan njegove smrti.
Relikvije apostola Andreja so leta 357 iz Patrasa prenesli v Carigrad, med četrto križarsko vojno (1204) so jih prepeljali v Amalfi, od tam pa v Rim. Med tretjim zasedanjem drugega vatikanskega cerkvenega zbora (1962–1965) je papež Pavel VI. leta 1964 relikvije sv. Andreja vrnil Grški pravoslavni Cerkvi. Od takrat jih hranijo v cerkvi sv. Andreja v Patrasu.
Sv. Andrej je zavetnik Grčije, Sicilije, Spodnje Avstrije, Romunije, Rusije, Škotske, Španije in Ukrajine, pa tudi ribičev in trgovcev z ribami, mesarjev, rudarjev, vrvarjev in nosačev vode. V ljudskih običajih je zavetnik proti protinu, bolečinam v grlu, krčem in rdečici ter priprošnjik za dobro poroko. Njegovi ikonografski atributi so poševno postavljen križ, dolga tunika in plašč, brez obuval ter knjiga in/ali napisni trak. V pravoslavju ga imenujejo tudi Andrej Prvopoklicani.
Češčenje sv. Andreja je na Slovenskem zelo razširjeno. Posvečenih mu je 45 cerkva ter je zavetnik mariborske nadškofije.

Misijonska adventna akcija "Otroci za otroke"
2021-11-28 - 2021-12-25
Otroci po župnijah so vsako leto v adventu spodbujeni k dobrodelnosti. Za ta namen pripravimo ADVENTNI KOLEDAR, ki služi kot pomoč otrokom, staršem in katehetom pri doživljanju adventnega časa in pripravi na Jezusovo rojstvo. Koledar pa jih spodbuja tudi k njihovi solidarnosti z otroki po svetu, ki živijo v revščini in velikem uboštvu.
Prihranki, ki jih v decembrskih dneh podarijo otroci za svoje vrstnike, revne otroke po svetu, pomagajo zgraditi otroške vrtce, šole in dispanzerje v deželah v razvoju. Lahko bi rekli: »Zrno na zrno pogača, evro na evro …«

Mednarodna znanstvena konferenca o sv. Ignaciju
2021-11-27 14:00 - 17:00
Slovenska provinca Družbe Jezusove v sodelovanju s Teološko fakulteto UL organizira poldnevno mednarodno znanstveno konferenco v angleškem jeziku, kjer bodo sodelovali slovenski in tuji jezuiti. Naslov konference je Ignatius’ Autobiography – Key Ignatian Themes (Ignacijeva avtobiografija – ključne ignacijanske teme).
Konferenca bo potekala 27. novembra, z začetkom ob 14.00 uri po Zoomu. Koda srečanja je 939 3889 8012. Celoten program najdete na tej povezavi.
Konferenca spada v okvir pobud, ki jih jezuiti organizirajo po celem svetu ob priložnosti 500-letnice Ignacijevega spreobrnjenja. Več o dogodkih Ignacijevega leta v Sloveniji najdete na tej povezavi, o svetovnem dogajanju pa na povezavi ignatius.global.

Jesensko sinodalno srečanje članov ŽPS
2021-11-27 09:00 - 13:00
Škofijski urad za laike vabi na srečanje članov ŽPS, ki bo v soboto, 27. novembra (za člane ŽPS iz II. in IV. arhidiakonata oz. dekanij: Radovljica, Kranj, Šenčur, Škofja Loka, Vrhnika, Cerknica, Ribnica, Grosuplje). Srečanje bo potekalo v zavodu sv. Stanislava, od 9.00 do 13.00. Na srečanju se bomo posvetili temi Cerkev, odprt prostor, kjer se vsi počutimo doma in lahko sodelujemo. Vabilo z dnevnim redom boste prejeli po pošti.Srečanja naj se iz vsake župnije udeležijo župnik ter vsaj dva laika (število udeležencev ni omejeno, zato se srečanja lahko udeležijo vsi člani ŽPS, ki to želijo). Če se srečanja ne morete udeležiti na termin, določen za svojo dekanijo, ste dobrodošli tudi na preostali razpoložljivi termin. Informacije in prijave na: urad.za.laike.lj@rkc.si, 01/234 26 51.dr. Mojca Bertonceltajnica Škofijskega urada za laike

Teden Karitas 2021
2021-11-22 - 2021-11-28
Letošnji Teden Karitas bo potekal od ponedeljka, 22. 11. 2021 do nedelje, 28. 11. 2021.
Brošura za župnije in ostala gradiva za Teden Karitas
V letošnjem Tednu Karitas 2021 nas bo nagovarjalo geslo: »SRCE, ki sprejema«.
»Naj nam bo ta teden vsem v spodbudo, da bodo naša srca postajala vedno bolj sposobna sprejemati druge v odprtosti Sv. Duhu! Če moje srce bližnjega sprejema, me hkrati tudi spodbuja, da se odpravim k njemu in iščem pot do njegovega srca. In potem, ko sem ga slišal in v srcu doumel njegove težave, pač nisem več daleč od spoznanja na kak način mu bom mogel biti v oporo in pomoč. Malo je potrebno za povrnitev upanja: človeka je treba opaziti, ga sprejeti, mu prisluhniti, samo tako se bo počutil sprejetega, razumljenega in spoštovanega … Nadškof msgr. Alojzij Cvikl « Za vse nas je to vabilo, da se ustavimo in prisluhnemo drug drugemu.
Vir: Slovenska karitas

Praznik Kristusa, Kralja vesoljstva
2021-11-21
Cerkveno leto se v Katoliški cerkvi sklene s praznikom Kristusa, Kralja vesoljstva, ki bo letos v nedeljo, 21. novembra 2021.
Cerkev je Kristusa za kralja vesoljstva priznavala že v najzgodnejših veroizpovedih in s tem poudarjala, da ima Kristus kot Božji sin in Odrešenik sveta, zlasti po svojem vnebohodu,[1] najvišjo čast in oblast nad človeštvom in zgodovino.
Pomen praznika
Božje kraljevanje pomeni dokončno izpolnitev človekovega hrepenenja po Bogu in željo, da bi mogel biti združen in povezan z Bogom. To kraljevanje je presežen Božji dar. Ob dovršitvi sveta se bo Kristusovo gospostvo z njegovim drugim prihodom razodelo v dokončnem odrešenju ljudi in v preoblikovanju ustvarjenega sveta. Drugi Kristusov prihod za kristjane ni razlog za strah in tesnobo, ampak predvsem povod za upanje, veselje in hrepenenje. Dnevi Kristusovega življenja nas spomnijo na Kristusovo darovanje za ljudi in njegovo poslanstvo na zemlji, praznik Kristusa Kralja pa na zgodovino odrešenja in (ne)vidno Božje delovanje v času.
Zgodovina praznika
Praznik Kristusa Kralja je leta 1925 uvedel papež Pij XI. (1922–1939). Uvedbi praznika pogosto pripisujejo naslednji zgodovinski pomen: Cerkev je v obdobju totalitarizmov želela utrditi Kristusov kraljevski status in tako relativizirati prizadevanja režimov, ki so si lastili absolutno oblast nad človekom in stvarstvom. Pred drugim vatikanskim cerkvenim zborom (1962–1965) je obstajalo pričakovanje, da bo cerkveni zbor Kristusovo kraljestvo razglasil za dogmo Cerkve, vendar se to ni zgodilo.
Po prenovi cerkvenega koledarja leta 1960 je bil praznik Kristusa Kralja opredeljen kot praznik prvega reda. Papež Pavel VI. (1963–1978) je z motu proprijem Mysterii Paschalis leta 1969 praznik preimenoval v praznik Našega Gospoda Jezusa Kristusa, kralja vesoljstva in določil nov datum na zadnjo nedeljo v cerkvenem letu. S tem je poudaril eshatološki pomen te nedelje in jo razglasil za slovesni praznik. Poudarjena sta bila pomen in vloga Jezusa Kristusa kot osrednje osebnosti v cerkvenem letu, ki je tesno povezana z bogoslužnim koledarjem Cerkve.

[1] Vnebohod v Katoliški Cerkvi praznujemo 40 dni po prazniku velike noči. Glede na pričevanja, ki so zapisana v Svetem pismu Nove zaveze (prim. Mr 16,19 in Lk 24,50 – Jezusov vnebohod), se je Jezus Kristus po vstajenju od mrtvih še štirideset dni prikazoval izbranim osebam, nato pa je odšel k nebeškemu Očetu.
Vir: Katoliška Cerkev

Jesensko sinodalno srečanje članov ŽPS
2021-11-20 09:00 - 13:00
Škofijski urad za laike vabi na srečanje članov ŽPS, ki bo v soboto, 20. novembra (za člane ŽPS iz I. in III. arhidiakona oz. dekanij: Ljubljana – Center, Ljubljana – Moste, Ljubljana – Šentvid, Ljubljana – Vič/Rakovnik, Kamnik, Domžale, Litija – Zagorje). Srečanje bo potekalo v zavodu sv. Stanislava, od 9.00 do 13.00. Na srečanju se bomo posvetili temi Cerkev, odprt prostor, kjer se vsi počutimo doma in lahko sodelujemo. Vabilo z dnevnim redom boste prejeli po pošti.Srečanja naj se iz vsake župnije udeležijo župnik ter vsaj dva laika (število udeležencev ni omejeno, zato se srečanja lahko udeležijo vsi člani ŽPS, ki to želijo). Če se srečanja ne morete udeležiti na termin, določen za svojo dekanijo, ste dobrodošli tudi na preostali razpoložljivi termin. Informacije in prijave na: urad.za.laike.lj@rkc.si, 01/234 26 51.dr. Mojca Bertonceltajnica Škofijskega urada za laike

43. študijsko posvetovanje SSKK
2021-11-19 08:00 - 2021-11-21 17:00
Od 19. do 21. novembra 2021 bo v Hiši kruha pri Svetem Duhu pri Škofji Loki potekalo 43. študijsko posvetovanje SSKK z naslovom Katehet – Mojzes sodobnega časa. Skupaj bomo odkrivali vlogo kateheta kot sopotnika na poti rasti v veri, čas namenili molitvenemu poglabljanju, izmenjavi medsebojnih izkušenj in druženju. Progam bo vodil ddr. Stanko Gerjolj.

Prispevek za srečanje je 60 €. Župnije prosimo, da katehistinjam pomagate kriti prispevek posvetovanja. Ob plačilu je možno koristi lanske bone.
Prosimo, da s seboj prinesete prevleko za vzglavnik, dve rjuhi, udobno obutev, copate, Sveto pismo, pisalo in zvezek za zapiske.
Nujno je izpolnjevanje pogoja PCT.
Spletna prijavnica

Prijave (do 15. novembra) in informacije: Slovenski katehetski urad, tel.: 01/434-72-88, 031/312-110, e-pošta: sku@rkc.si.

Vse dobro in na veselo snidenje!
Vir: Slovenski katehetski urad

Godzone tour 2021
2021-11-19
V novembru na Slovaškem poteka Godzone tour, ki je sestavljen iz šestih slavilnih večerov. Geslo letošnje turneje je ”Boh nie je mrtvy”, kar v prevodu pomeni ”Bog ni mrtev”. Več informacij o turneji si lahko prebereš na tej povezavi.
Dogodek poteka v slovaščini.
Enega izmed večerov se bomo udeležili tudi mi, in sicer 19. 11. 2021 v Bratislavi.
V kolikor bi se nam želel pridružiti, izpolni spodnjo prijavnico. Cena na osebo znaša 35 € (vključuje avtobusni prevoz iz Slovenije v Bratislavo in nazaj, ter organizacijo udeležbe na dogodku).
Prijava mladoletne osebe je možna pod pogojem, da je mladoletna oseba stara nad 16 in potuje v spremstvu polnoletne osebe.
Vstop na Slovaško je trenutno mogoč zgolj za polno cepljene osebe, ki so drugi odmerek cepiva proti virusu COVID-19 prejele vsaj 14 dni pred vstopom na Slovaško. Kot dokazilo mora imeti posameznik s seboj veljavno EU digitalno potrdilo.
Za več informacij piši na info@katoliskamladina.si.
Vir: Katoliška mladina

Taizéjska molitev
2021-11-18 20:00
V novembru bo taizejski molitvi izjemoma namenjen četrtek, 18. november 2021. Z začetkom ob 20.00 bo potekala na Kani (Jurčičev trg 2, 1000 Ljubljana). Vabljeni, da mlade spodbudite k udeležbi.

Teden zaporov 2021
2021-11-14 - 2021-11-20
V tednu od 14. do 20. novembra 2021 bomo tudi letos obhajali teden zaporov. Vsako leto ga pripravimo v okviru Katoliške cerkve in drugih krščanskih cerkva ter skupnosti. Namen tedna zaporov je, da bi se kristjani v večji meri zavedali potreb vseh, ki se jih dotika beseda zapor.
Naslov letošnjega tedna zaporov je »Pomislite na vrane …«. Upanje nam pomaga prepotovati potovanje iz temin bolečine, trpljenja, strahu ali bridkosti do kraja, kamor lahko posije svetloba. Bog skrbi za nas. Ne glede na to, kako zmedeno ali težko življenje postane, ni Bog nikoli oddaljen in hrepeni, da bi ga spustili k sebi.
Skupaj stopajmo skozi ta teden molitve in rastimo v svojem skupnem razumevanju vrednosti, ki jo Bog polaga v vsakega izmed njegovih otrok, da bi se tako kot vrane vzpenjali, končno svobodni, polni zaupanja v njegovo preskrbo in ljubezen do nas. Molimo za družbeno povezanost in obnovljene odnose ter odprtost za velikodušno ljubezen Boga, ki hrepeni po bližini z vsako posamezno osebo, ki jo ceni in pozna po imenu.
Župnijska občestva, skupnosti in različne ustanove bo k molitvi in medsebojni povezanosti vabil temu namenjen plakat. Besedilo na zadnji strani plakata je lahko ob posameznih dneh tedna v pomočpri oblikovanju ene od prošenj za vse potrebe pri liturgijah. Naj nas letošnji teden zaporov med seboj poveže v molitvi in skrbi za vse brate in sestre, ki v sebi doživljajo zapor in težo življenja v različnih dimenzijah.
Robert Friškovec, zaporniški vicar

Okrogla miza ob knjigi Svobodni za ljubezen - izziv pornografije
2021-11-12 19:00
Skupnost Emanuel v okviru Socialnega tedna vabi na okroglo mizo Svobodni za ljubezen – Izziv pornografije, ki bo v petek, 12. 11. 2021, ob 19. uri v Galeriji Družine, Krekov trg 1, Ljubljana.
Na okrogli mizi bodo sodelovali mag. Nataša Lotrič, zakonska in družinska terapevtka (Inštitut Addictiva), Benjamin Tomažič, soustanovitelj Inštituta Integrum in p. Tomaž Mikuš. Okroglo mizo bo povezoval Blaž Lesnik. Ogled dogodka bo v živo mogoč tudi preko video platforme zoom. Povezava do dogodka bo dodana naknadno v prihodnjih dneh na spletni strani Socialnega tedna.
https://socialniteden.si/svobodni-za-ljubezen-izziv…/
Na dogodku bo za nakup na voljo knjiga Svobodni za ljubezen, ki jo je izdala Založba Emanuel. Udeležba v prostorih Galerije Družina je mogoča ob upoštevanju pogoja PCT.

Biblični tečaj: psalmi in slavospevi – biseri svetopisemske duhovnosti
2021-11-09 20:00
Dom sv. Jožef Celje vabi na Biblični tečaj: psalmi in slavospevi – biseri svetopisemske duhovnosti, ki ga vodi mag. Klaus Einspieler, referent za Sveto pismo in liturgijo v krški škofiji.
Cilj tečaja je predstaviti bogastvo svetopisemskih molitev. To se začne s temeljito razlago besedil, saj po navadi cenimo predvsem to, kar tudi poznamo. Izbira psalmov se deloma usmerja po cerkvenem letu. Posamezne enote niso tematsko med seboj povezane, ker sta vsak večer v ospredju dve besedili. To pomeni, da se lahko udeležite tudi posameznih predavanj.
Termini:
1. srečanje: torek, 9. novembra 2021, od 20.00 do 21.30: V tvojih očeh je tisoč let kakor včerajšnji dan. (Ps 90,4)
2. srečanje: torek, 16. novembra 2021, od 20.00 do 21.30: Usmiljen in milostljiv je GOSPOD. (Ps 103,8)
3. srečanje: torek, 23. novembra 2021, od 20.00 do 21.30: Sédi na mojo desnico. (Ps 110,1)
4. srečanje: torek, 30. novembra 2021, od 20.00 do 21.30: Pravičnost in mir se bosta poljubila. (Ps 85,11)
5. srečanje: ponedeljek, 6. decembra 2021, od 20.00 do 21.30: Ozrl se je na svoje ljudstvo in mu pripravil odrešenje. (Lk 1,68)
6. srečanje: torek, 14. decembra 2021, od 20.00 do 21.30:Vsi konci zemlje so videli zmago našega Boga. (Ps 98,3)
Biblični tečaj je brezplačen. Povezava do dogodka, ki bo potekal preko zooma, bo objavljena naknadno na www.jozef.si
Soprireditelji: Referat za Sveto pismo in liturgijo krške škofije, Sodalitas – katoliški dom prosvete v Tinjah in Katoliška Prosveta.

Večer +
2021-11-09 19:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe.
Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu. Tudi v letu 2021/22.
Večere pripravljata Katoliška mladina in skupina Svetnik.
Naslednji večer bo:
DATUM: 9. 11. 2021, ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti
Vir: Katoliška mladina
