Nadškofija Ljubljana

Dobrodelni koncert za lačne v Etiopiji
2022-11-12 19:00 (Europe/Ljubljana)
Dobrodelni koncert za lačne v Etiopiji bo v cerkvi Marijinega oznanjenja na Tromostovju v Ljubljani v soboto, 12. novembra 2022, po sveti maši, ki je kot običajno ob 19. uri.
Vir: Katoliška Cerkev

Teden zaporov 2022
2022-11-13 - 2022-11-19
V tednu od 13. do 19. novembra bomo tudi letos obhajali teden zaporov. Vsako leto ga pripravimo v okviru Katoliške cerkve in tudi drugih krščanskih cerkva ter skupnosti. Namen tedna zaporov je, da
bi se kristjani v večji meri zavedali potreb vseh, ki se jih dotika beseda zapor. Naslov letošnjega tedna zaporov je »Hvala za«.
Težko pa je biti hvaležen, počastiti Boga, ko se življenje zdi brezupno, osamljeno ali nepravično. Z izrazom hvaležnosti za male stvari vendarle spoznamo, da so te dejansko velike – nov dan, ki nam prinaša novo priložnost, družina, prijatelji, zrak, ki ga dihamo, streha nad glavo, hrana, prijaznost
neznanca, celo zvestoba domače živali. Hvaležnost nas vodi tudi v stanovitnost, h kateri nas vabi Kristus, da se nam vsakdanje življenje ne bi zdelo samoumevno in ne bi tekali brezglavo sem ter tja. Z vprašanjem, za kaj sem tukaj in zdaj hvaležen, se lahko usidram v dani trenutek in ohranjam pripravljenost, osredotočenost in odkrivam modrost, kaj je smiselno in kaj me napolnjuje. Komu in skupaj s kom sem lahko hvaležen, s kom lahko to hvaležnost delim in jo širim? Molite z nami vsak dan tedna zaporov, ko letos potujemo skozi sovražnost, stigmo in obup, ko se premikamo proti upanju, hvaležnih src za vse, kar je pred nami.
Župnijska občestva, skupnosti in različne ustanove bo k molitvi in medsebojni povezanosti vabil temu namenjen plakat. Besedilo na zadnji strani plakata je lahko ob posameznih dneh tedna v pomoč pri oblikovanju ene od prošenj za vse potrebe pri liturgijah. Naj nas letošnji teden zaporov med seboj poveže v molitvi in skrbi za vse brate in sestre, ki v sebi doživljajo zapor in težo življenja v različnih dimenzijah.
Robert Friškovec,
zaporniški vikar

Nikodemovi večeri: Kritično mišljenje in mediji
2022-11-17 19:00 - 21:00
V mesecu novembru 2022 bo Katoliška mladina v sodelovanju s Teološko fakulteto organizirali Nikodemove večere.

PREDAVANJE: prof. dr. Branko Klun
OKROGLA MIZA: Tino Mamić in Vida Petrovčič
povezovalec: Nejc Krevs
DATUM: 17. 11. 2022
URA: 19:00 – 21:00
KRAJ: Teološka fakulteta, Univerza v Ljubljani, Plava dvorana
Vir: Katoliška mladina

Škofijsko srečanje ministrantov
2022-11-19 09:00 - 13:00
Škofijski ministrantski kviz bo letos 19. novembra 2022 v Zavodu sv. Stanislava. Ob 9h se bomo zbrali v cerkvi v Zavodu. Kasneje se bodo nekatere ministrantske skupine pomerile v kvizu, druge pa v malem nogometu. Srečanje bomo sklenili z razglasitvijo rezultatov in podelitvijo nagrad.
Kviz in nogometni turnir bosta sočasno, zato je nemogoče, da bi ista ekipa nastopala na kvizu in v malem nogometu.
Na kviz se lahko prijavi ministrantska skupina, ki je zmagala na dekanijskem ministrantskem kvizu, v kolikor pa tega ni bilo, pa tista, ki jo izberejo duhovniki na dekanijski konferenci. To velja tudi za nogometne ekipe. Dekanijo lahko zastopa samo ena župnija.
A.) Kviz bo v dveh starostnih skupinah:

mlajšo skupino sestavljata dva člana, ki sta lansko leto obiskovala šolo do vključno 6. razreda devetletke.
starejšo skupino sestavljata dva člana, ki sta lansko leto obiskovali šolo do vključno 9. razreda devetletke.

Prvi del tekmovanja bo kviz v pisni obliki, drugi del pa, če bo potrebno, v ustni obliki.
Literatura za kviz je Ministrantski kviz 2022 (sv. Ignacij Lojolski in Jožef Plečnik) – glej priponko.
B.) Turnir v malem nogometu bo v eni starostni skupini do vključno 1. letnika srednje šole (rojeni po 1.1.2007). Ekipa šteje največ 10 ministrantov, katerih imena in letnice morate nujno navesti ob prijavi. Da se izognemo nesporazumu, imejte s seboj osebni dokument ali kopijo le tega. Ekipe naj imajo po možnosti enotne majice. Nogometno ekipo bo na igrišču zastopalo 5 igralcev (4 + vratar). Igralo se bo v gimnazijski telovadnici.
Vsaka ministrantska skupina mora imeti obvezno voditelja (duhovnika ali drugo odraslo osebo). Le tega naprošam, da svoje ministrante spodbujate k lepemu obnašanju, športni pravičnosti in k skrbi za čistočo ter nedotakljivost tuje imovine Zavoda. Malica je iz popotne torbe – vsak naj jo prinese s seboj.

Škofijski nogometni turnir za starejše ministrante
2022-11-19 12:30 - 17:00
V soboto, 19. novembra 2022, se bo ob 12.30 v Zavodu sv. Stanislava začel nogometni turnir za ministrante, ki so rojeni po letu 2007. Vsaka ekipa šteje vsaj 5 igralcev (4 + vratar). Igralo se bo v gimnazijski telovadnici.
Prijavi se lahko vsaka župnija, ne glede na rezultate morebitnega dekanijskega turnirja. Lahko je tudi več skupin iz posamezne župnije.
Vse prijave sprejemam na spletni naslov jureee@gmail.com do 15. novembra.
Vse želim mirno in uspešno pripravo.
Jure Ferlež, referent

Kristus, Kralj vesolja
2022-11-20
Cerkveno leto se v Katoliški cerkvi sklene s praznikom Kristusa, Kralja vesoljstva, ki bo letos v nedeljo, 20. novembra 2022.
Cerkev je Kristusa za kralja vesoljstva priznavala že v najzgodnejših veroizpovedih in s tem poudarjala, da ima Kristus kot Božji sin in Odrešenik sveta, zlasti po svojem vnebohodu,[1] najvišjo čast in oblast nad človeštvom in zgodovino.
Pomen praznika
Božje kraljevanje pomeni dokončno izpolnitev človekovega hrepenenja po Bogu in željo, da bi mogel biti združen in povezan z Bogom. To kraljevanje je presežen Božji dar. Ob dovršitvi sveta se bo Kristusovo gospostvo z njegovim drugim prihodom razodelo v dokončnem odrešenju ljudi in v preoblikovanju ustvarjenega sveta. Drugi Kristusov prihod za kristjane ni razlog za strah in tesnobo, ampak predvsem povod za upanje, veselje in hrepenenje. Dnevi Kristusovega življenja nas spomnijo na Kristusovo darovanje za ljudi in njegovo poslanstvo na zemlji, praznik Kristusa Kralja pa na zgodovino odrešenja in (ne)vidno Božje delovanje v času.
Kristus kralj – hvalospevTo kraljevanje je Božji dar – milost. Začelo se je uresničevati z Jezusovo smrtjo in poveličanjem, v vsem sijaju in moči pa se bo izkazalo in uveljavilo ob koncu časov. To Božje kraljevanje izredno lepo izraža praznični hvalospev:
Svojega edinorojenega Sina, našega Gospoda Jezusa Kristusa,
si mazilil za večnega duhovnika in kralja vesoljstva,
da bi se na oltarju križa daroval
kot brezmadežna in spravna žrtev
ter izvršil skrivnost človeškega odrešenja.
Vse stvari bo uklonil svojemu vladarstvu
in izročil tvojemu neizmernemu veličastvu
večno in vesoljno kraljestvo:
kraljestvo resnice in življenja,
Kraljestvo svetosti in milosti,
kraljestvo pravičnosti, miru in ljubezni.
Zgodovina praznika
Praznik Kristusa Kralja je leta 1925 uvedel papež Pij XI. (1922–1939). Uvedbi praznika pogosto pripisujejo naslednji zgodovinski pomen: Cerkev je v obdobju totalitarizmov želela utrditi Kristusov kraljevski status in tako relativizirati prizadevanja režimov, ki so si lastili absolutno oblast nad človekom in stvarstvom. Pred drugim vatikanskim cerkvenim zborom (1962–1965) je obstajalo pričakovanje, da bo cerkveni zbor Kristusovo kraljestvo razglasil za dogmo Cerkve, vendar se to ni zgodilo.
Po prenovi cerkvenega koledarja leta 1960 je bil praznik Kristusa Kralja opredeljen kot praznik prvega reda. Papež Pavel VI. (1963–1978) je z motu proprijem Mysterii Paschalis leta 1969 praznik preimenoval v praznik Našega Gospoda Jezusa Kristusa, kralja vesoljstva in določil nov datum na zadnjo nedeljo v cerkvenem letu. S tem je poudaril eshatološki pomen te nedelje in jo razglasil za slovesni praznik. Poudarjena sta bila pomen in vloga Jezusa Kristusa kot osrednje osebnosti v cerkvenem letu, ki je tesno povezana z bogoslužnim koledarjem Cerkve. Praznik kot zadnja nedelja bogoslužnega leta bolje izraža aktualno tematiko kot prva adventna nedelja, in to je: pričakovanje drugega Kristusovega prihoda, vesoljna sodba, prenovitev vesolja, ko bo Kristus izročil kraljestvo Očetu, in bo Bog vse v vseh.

[1] Vnebohod v Katoliški Cerkvi praznujemo 40 dni po prazniku velike noči. Glede na pričevanja, ki so zapisana v Svetem pismu Nove zaveze (prim. Mr 16,19 in Lk 24,50 – Jezusov vnebohod), se je Jezus Kristus po vstajenju od mrtvih še štirideset dni prikazoval izbranim osebam, nato pa je odšel k nebeškemu Očetu.
Vir: Katoliška Cerkev

Teden Karitas 2022
2022-11-21 - 2022-11-27
Letos bo teden Karitas potekal od 21. do 27. novembra 2022, in sicer pod geslom Skupaj delajmo za dobro!
Romanje na Ponikvo/Klic dobrote (23. 11.)
1. Sv. maša na Ponikvi ob 12.00: mašuje msgr. Alojzij Cvikl, predsednik Slovenske Karitas.
2. Po sv. maši: manjša pogostitev s kavo in čajem.
3. Kosilo v Celju ob 14.00 za vse prostovoljce, sodelavce Karitas.
4. Generalka Klica dobrote ob 16.00, v dvorani Golovec.
5. 32. dobrodelni koncert Klic dobrote v Celju ob 20.00 z neposrednim prenosom na TV SLO, Radiu Slovenija in Radiu Ognjišče.
Nedelja Karitas (27. 11.)
Letošnje geslo tedna Karitas je Skupaj delajmo za dobro!. Vabi nas k dejavni ljubezni do sočloveka skupaj s sodelavci, prijatelji, v družini, župniji, lokalni skupnosti … Geslo nas nagovarja, da slišimo, sprejemamo, dajemo. Smo v trenutku, ko vabimo k dejavnosti, da se ljudje vključimo v občestvo in družbo ter z odprtim srcem opazimo stiske med sabo. Skupaj pa lažje podamo roko človeku. Karitas je dejavna ljubezen in mi prostovoljci, sodelavci smo del te velike družine, ki v družbi širi dobro. Povabljeni smo, da znamo v drugih prepoznati talente, znanje in veščine ter jih povabiti med prostovoljce. »Dokler torej še utegnemo, delajmo dobro vsem« (Gal 6,10).
Knjižica za teden Karitas
Za lažjo pripravo dejavnosti v tednu Karitas pripravljamo posebno knjižico za teden Karitas, ki jo boste lahko uporabili za oblikovanje svetih maš v tednu Karitas in za nedeljo Karitas, za molitveno uro ali za pripravo srečanj za različne skupine v župnijah. Poleg tega bo v knjižici tudi gradivo za svetovni dan ubogih, ki ga praznujemo 34. navadno nedeljo v cerkvenem letu, ki bo letos 13. novembra.
Maša za sodelavce in prostovoljce Karitas na Ponikvi (23. 11.)
Vseslovensko romanje sodelavcev in prostovoljcev Karitas v Slomškovo Ponikvo. Letos nas sodelavce, prostovoljce Karitas vabi, da skupaj poromamo k sv. Martinu na Ponikvo. Veselje in delo vseh nas položimo na oltar in drug drugega spodbudimo, da svoje delo, znanje, odprtost do sočloveka v stiski prenesemo v svoje župnije.
32. dobrodelni koncert Klic dobrote (23. 11.)
Ob 20.00 dobrodelni koncert z neposrednim prenosom na prvem programu TV SLO, Radiu Slovenja in Radio Ognjišče. Povabljeni smo, da vsak v srcu začuti, na kakšen način lahko pristopi k sočloveku, še posebej tistim, ki so v stiski. Ob vsej materialni pomoči je izrednega pomena tudi bližina prostovoljcev Karitas z vsako družino oz. posameznikom v stiski.
Slovenska Karitas

Nikodemovi večeri: Kritično mišljenje in politika
2022-11-22 19:00 - 21:00
V mesecu novembru 2022 bo Katoliška mladina v sodelovanju s Teološko fakulteto organizirala Nikodemove večere.

Zgodovinska refleksija, politični tokovi, drže kristjana.
OKROGLA MIZA: dr. Jože Možina in dr. Ernest Petrič
povezovalec: Nejc Krevs
DATUM: 22. 11. 2022
URA: 19:00 – 21:00
KRAJ: Jezuitski kolegij Ljubljana

Vir: Katoliška mladina

Nikodemovi večeri: Kritično mišljenje in Cerkev
2022-11-24 19:00 - 21:00
V mesecu novembru 2022 bo Katoliška mladina v sodelovanju s Teološko fakulteto organizirala Nikodemove večere.

OKROGLA MIZA: Benjamin Siter, prof. dr. Barbara Simončič in Urban Šifrar
povezovalec: Nejc Krevs
DATUM: 24. 11. 2022
URA: 19:00 – 21:00
KRAJ: Študentski dom Vincencij

Vir: Katoliška mladina

Misijonska akcija otroci za otroke in adventni koledar
2022-11-27 - 2022-12-24
Leto je naokoli in ponovno vstopamo v adventni čas. Po starodavnem izročilu Cerkve je advent čas priprave, pričakovanja, hrepenenja in miru.
Spominjamo se Jezusovega prvega prihoda na svet pred več kot dva tisoč leti v Betlehemu v Judeji in pričakujemo njegov drugi prihod, ko bo prišel v svoji slavi in ga bo vsakdo prepoznal v svojem srcu. Ta Adventni koledar nas vabi, da poleg zunanjih stvari pripravimo tudi našo notranjost na veselo praznovanje božiča.
Vabimo vas, da si v adventnem času vzamete vsak dan nekaj trenutkov za umiritev od dnevnih obveznosti in od zunanjega hrupa »veselega decembra«. Z našimi zgodbami vam želimo pomagati, da skupaj kot družina posvetite nekaj minut branju, premišljevanju in skupni molitvi.
Rdeča nit letošnjega Adventnega koledarja je molitev otrok za otroke; molitev, ki nas povezuje z Bogom in podpira delo naših misijonarjev. V prvem delu koledarja bomo predstavili življenje mlade Francozinje blažene Pauline-Marie Jaricot, ki je v začetku 18. stoletja v Lyonu ustanovila več prepoznavnih misijonskih pobud. Njena Družba za širjenje vere se je razširila po vsem svetu in danes deluje kot ena najpomembnejših Papeških misijonskih družb. V drugem delu koledarja bomo njeno življenje in delo povezali s pričevanji slovenskih misijonarjev, ki delujejo po svetu. Poslali so zgodbe, kako oni danes v misijonih molijo z otroki in kako jim molitev pomaga pri njihovem misijonskem delovanju.
Poleg molitve in duhovne podpore smo poklicani tudi h konkretnim dejanjem pomoči do bližnjega. Ker večina od nas ne more oditi v misijone, lahko našim misijonarjem najlažje pomagamo s finančnimi darovi. K tej solidarnosti vabimo tudi otroke v Sloveniji. Vsak dar je dragocen, četudi je samo malo drobiža. Pomembno je, da darujejo z veseljem in z mislijo na otroke v misijonih. Sredstva adventne akcije »otroci za otroke« se razdelijo na svetovni ravni za projekte, namenjene otrokom v misijonih.
Dragi starši in vsi bralci Adventnega koledarja, želimo vam bogato doživet adventni čas in veliko veselja ob prebiranju naših zgodb. Jezus Kristus, ki je za božič prišel na svet, naj se dan za dnem rodi tudi v vaših srcih in družinah.
Vir: Misijonsko središče Slovenije

Sv. Andrej, apostol, praznik
2022-11-30
V Katoliški cerkvi 30. novembra praznujemo god sv. Andreja, apostola in mučenca.
Apostol Andrej je bil prvi od dvanajstih Jezusovih apostolov, doma iz Betsajde ob Genezareškem (Galilejskem) jezeru, po poklicu ribič. Rojen je bil ok. leta 6 pr. Kr., umrl pa je 30. novembra ok. leta 60 po Kr. v Patrasu v Grčiji.
Po krščanskem izročilu je bil starejši brat apostola Petra in prvi od učencev, ki jih je Jezus osebno poklical. Njegovo pravo ime (hebrejsko ali aramejsko) ni znano, Andrej pa je verjetno grški prevod njegovega imena ali njegov vzdevek (iz grškega Andreas, t. j. možati, ki izvira iz besede andros in pomeni mož, moški). Evangeliji Andreja v času Jezusovega javnega delovanja omenjajo ob treh priložnostih: ko so bili Peter, Andrej in Jakob z Jezusom na Oljski gori (Mr 13,3–13), ko je Jezus pomnožil kruh in ribi in nasitil pet tisoč mož (Jn 6,1–14) ter ko so pogani (Grki) hoteli videti Jezusa (Jn 12,20–26).
Po Jezusovi smrti apostola Andreja v Svetem pismu skorajda ne najdemo več, na osnovi drugih zgodovinskih virov pa sklepajo, da je poučeval po Mali Aziji, v Grčiji in ob Črnem morju. Po nekaterih virih naj bi prišel celo do reke Volge. Na stara leta je bil škof v grškem mestu Patras, kjer je med preganjanjem rimskega cesarja Nerona prišel pred sodišče (ok. leta 60 po Kr.). Po običaju je bil obsojen na smrt na križu, postavljenem v obliki črke X. Njegovo smrt omenja spis z naslovom Trpljenje (Passio), ki navaja, da so ga križali v grškem mestu Patras. Že od prvih stoletij Andrejev god (po julijanskem in gregorijanskem koledarju) praznujejo 30. novembra, kar je verjetni dan njegove smrti.
Relikvije apostola Andreja so leta 357 iz Patrasa prenesli v Carigrad, med četrto križarsko vojno (1204) so jih prepeljali v Amalfi, od tam pa v Rim. Med tretjim zasedanjem drugega vatikanskega cerkvenega zbora (1962–1965) je papež Pavel VI. leta 1964 relikvije sv. Andreja vrnil Grški pravoslavni Cerkvi. Od takrat jih hranijo v cerkvi sv. Andreja v Patrasu.
Sv. Andrej je zavetnik Grčije, Sicilije, Spodnje Avstrije, Romunije, Rusije, Škotske, Španije in Ukrajine, pa tudi ribičev in trgovcev z ribami, mesarjev, rudarjev, vrvarjev in nosačev vode. V ljudskih običajih je zavetnik proti protinu, bolečinam v grlu, krčem in rdečici ter priprošnjik za dobro poroko. Njegovi ikonografski atributi so poševno postavljen križ, dolga tunika in plašč, brez obuval ter knjiga in/ali napisni trak. V pravoslavju ga imenujejo tudi Andrej Prvopoklicani.
Češčenje sv. Andreja je na Slovenskem zelo razširjeno. Posvečenih mu je 45 cerkva ter je zavetnik mariborske nadškofije.
Vir: Katoliška Cerkev

Brezmadežno spočetje Device Marije
2022-12-08
Katoliška cerkev 8. decembra praznuje slovesni praznik brezmadežnega spočetja device Marije.
Marija je bila spočeta po naravni poti, kakor vsak drug otrok. Zaradi posebne naloge v zgodovini odrešenja, saj je bila izbrana, da postane Božja Mati, pa je bila po nauku Cerkve obvarovana madeža izvirnega greha in je bila vse od spočetja deležna posvečujoče milosti. To tudi izraža besedna zveza brezmadežno spočetje.
Pomen praznika
Nauk o Marijinem brezmadežnem spočetju namreč pravi, da je bila Marija, ki je bila pred vsemi veki določena za mati Božjega Sina Jezusa Kristusa, ravno zaradi te svoje naloge vnaprej predvidena za svetost in čistost. Bog je zaradi Jezusovega rojstva vnaprej odel Marijo s svojo milostjo, da je bila od samega začetka svojega bivanja čista in brez madeža. Vse to se je zgodilo že takrat, ko sta jo spočela njena starša sv. Joahim in sv. Ana. Zato pravimo, da je bila Marija brez madeža spočeta, oziroma da je Brezmadežno Spočetje (Lurd). Marija je bila torej obvarovana vsakega greha in še prav posebej izvirnega greha, s katerim smo ljudje ranjeni in zaradi njega nagnjeni k slabemu.
Božja Mati, spočeta brez madeža izvirnega greha, je za človeštvo ideal in vzor, hkrati pa tudi porok upanja in priprošnjica pri Bogu. Praznik spominja na Marijino edinstveno mesto v Cerkvi in vabi, da bi se po njenem zgledu in priprošnji tudi kristjani trudili za svetost kot globinsko prijateljstvo z Bogom. Marija je bila že ob spočetju in vse življenje v stanju posvečujoče milosti, se pravi brez greha. Kristjan ta dar prejme z zakramentom krsta, ki mu izbriše izvirni greh, mu da posvečujočo milost in ga vključi v občestvo Cerkve. Posvečujoča milost pa se mu obnovi pri vsaki iskreni spovedi, ko mu Bog izbriše grehe, tako da lahko na novo zaživi odrešeno življenje.

Devica Marija in duhovništvo – Razmišljanje pokojnega škofa Jožefa Smeja

Zgodovina praznika
V desetem stoletju so ga obhajali v zahodnih deželah, v slovanskih krajih se prvič omenja v 14. stoletju, v vzhodnih deželah pa so ga obhajali že od petega stoletja. Od leta 1708 je god Brezmadežne, 8. decembra, določen za vso Cerkev. Papež Pij IX. je to versko resnico 8. decembra 1854 razglasil za od Boga razodeto v veliko veselje vsega katoliškega sveta. To veselo sporočilo je naznanil z besedami: »Da je blažena Devica Marija bila v prvem trenutku svojega spočetja obvarovana vsakega madeža izvirnega greha, in sicer po edinstveni milosti in predpravici, ki jo je podelil vsemogočni Bog z ozirom na zasluženje Jezusa Kristusa, odrešenika človeškega rodu – to je od Boga razodet nauk in ga morajo zato vsi verniki trdno in stanovitno verovati.«
Na poseben način je to versko resnico potrdila Marija sama, ko se je v Lurdu prikazala mladi Bernardki Soubirous in se predstavila z besedami: “Jaz sem Brezmadežno Spočetje.”
Upodobitve
Brezmadežno Devico Marijo upodabljamo po prizoru iz Knjige razodetja kot “ženo, ogrnjeno s soncem, in luno pod njenimi nogami, na njeni glavi pa venec dvanajstih zvezd” (prim. Raz 12,1). Z eno nogo stoji na glavi kače, kar spominja na besede iz prvih poglavij Svetega pisma: Njen zarod ti bo glavo strl, ti ga boš pa ranila na peti. (prim. 1 Mz 3,15).
Marija, mati duhovnikov in bogoslovcev
8. december je poseben praznik za slovenske duhovnike in bogoslovce, ki so se na ta dan v prvem letniku bogoslovja slovesno posvetili Mariji. To posvetitev vsako leto obnavljajo.

Besedilo je delno povzeto s spletne strani Škofije Novo mesto.
Vir: Katoliška Cerkev

Predstavitev vitraja Marije Pomagaj za Sveto deželo
2022-12-08 10:00 - 12:00
Umetnik Lojze Čemažar je za baziliko Marijinega oznanjenja v Nazaretu ustvaril “slovensko okno” s podobo Marije Pomagaj. Vitraj je na poti v Sveto deželo, na praznik Brezmadežnega spočetja Device Marije ga bomo predstavili pri sveti maši ob 10. uri.
Barvno okno z likom brezjanske Marije Pomagaj je na pobudo rektorja brezjanske bazilike, dr. p. Roberta Bahčiča, izdelal akademski slikar Lojze Čemažar. Vitraj je na poti v Sveto deželo, v načrtu je, da bo blagoslov spomladi leta 2023.
»Zgodba je stara dobri dve leti, rodila se je v Izraelu,« pripoveduje komisar za Sveto deželo p. Peter Lavrih, ki je v 35 letih Izrael obiskal že 170-krat. Na romanju v letu 2019 je opazil, da v obzidju nazareške bazilike pripravljajo še sedem »odprtin«, kjer sicer že številni narodi predstavljajo svoje narodne podobe Matere Marije. Obrnil se je na sobrata, rektorja Slovenskega Marijinega narodnega svetišča na Brezjah, p. Roberta Bahčiča, naj posreduje pri svojem nekdanjem rimskem sošolcu, sedanjem kustosu za Sveto deželo, fr. Francescu Pattonu, kakšne so možnosti, da bi bila v eni od odprtin podoba brezjanske Marije Pomagaj. V nekaj mesecih je dobil pritrdilen odgovor. Komisariat za Sveto deželo in Frančiškanski samostan na Brezjah sta razpisala natečaj in k projektu povabila več umetnikov; izbrali so načrt za barvno okno umetnika Lojzeta Čemažarja. »Izdelal je že več barvnih oken za slovenske cerkve in kapele, poleg tega mu je brezjanska Marija Pomagaj blizu, večkrat priroma na Brezje,« je povedal p. Robert Bahčič.
V sklopu cerkve Marijinega oznanjenja je več podob Božje Matere Marije z vsega sveta, z značilno narodno ikonografijo in vsebino. Ob sliki brezjanske Marije Pomagaj je bil umetnik Čemažar, kot je povedal, postavljen pred nalogo in izziv, kako izvesti podobo v tehniki vitraja.
»Slikar Leopold Layer je originalno podobo naslikal v tehniki oljnega slikarstva, moja naloga je, da naredim podobo v povsem drugačni tehniki, a prepoznavno in čimbolj povezano z originalom.« Da ne gre za kopijo originala, pravi umetnik: »Gre za drugačne materiale, drugačne postopke. Barvno steklo je vezano na učinek svetlobe, saj se podoba z barvnih stekel postavlja v okensko odprtino, skozi katerega zjutraj prodira drugačna svetloba kot zvečer, drugačna svetloba ob deževnem ali ob sončnem vremenu …« Učinek svetlobe se spreminja, vedno pa je ta učinek odločujoč, saj po besedah umetnika Čemažarja »ob pomoči svetlobe, katere žarki prodirajo skozi kompozicijo barvnih stekel, more biti gledalec deležen posebnega estetskega občutja.«
Nastanek vitraja in pomen njegove umestitve v baziliko Marijinega oznanjenja v Nazaretu bomo predstavili na praznik Brezmadežnega spočetja Device Marije, v četrtek, 8. decembra, ob 10. uri.
Slovesno sveto mašo bo daroval ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik.
Vir: Marija.si

Duhovno-umetniški večer z arhitektom Robertom Dolinarjem in dr. Jožefom Muhovičem
2022-12-08 19:45
Na praznik brezmadežnega spočetja Device Marije, v četrtek, 8. decembra 2022, ob 19.45 vas vabimo na duhovno-umetniški večer z gostoma, arhitektom Robertom Dolinarjem in dr. Jožefom Muhovičem, rednim profesorjem na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje Univerze v Ljubljani. Večer bo vodila profesorica umetnostne zgodovine mag. Bernarda Stenovec.
Dogodek bo potekal v Marijini kapela, v cerkvi sv. Jožefa na Poljanah v Ljubljani.
Z duhovno-umetniškim večerom se bomo na kraju samem spomnili 20-letnice spoštljivo prenovljene Marijine kapele pri Sv. Jožefu v Ljubljani, enega prvih del arhitekta Roberta Dolinarja.
Rektor cerkve sv. Jožefa p. Tomaž Mikuš DJ
Vir: Katoliška Cerkev

Adventna duhovna obnova: Vse stvarstvo trpi porodne bolečine (Rm 8,22)
2022-12-09 18:00 - 2022-12-11 13:00
Ignacijev dom duhovnosti vabi na adventno duhovno obnovo z naslovom Vse stvarstvo trpi porodne bolečine (Rm 8,22), ki jo bo od 9. decembra 2022 vodil p. Janez Poljanšek DJ.
Vse stvarstvo, s človeško zgodovino vred, je polno bolečine, nasprotij, hrepenenja po odrešenju. Ali znamo prisluhniti tej bolečini? Se čutimo povabljene, da pomagamo lajšati porodne bolečine stvarstva? Kako skrbimo za zemljo, naš skupni dom? O teh vprašanjih bomo molili, jih premišljevali ob Božji besedi in odlomkih iz literature, v ozračju tišine in medsebojne podelitve.
PRIJAVE
Vir: Katoliška Cerkev

Romanje po Rožnovenski poti
2022-12-10 08:30 - 12:30
V soboto, 10 decembra 2022, društvo Sveta Neža za ohranjanje kulture in razvoj kraja vabi na adventno romanje po Rožnovenski poti.
Prijatelji Rožnovenske poti še zadnjič letos vabijo na tradicionalno adventno romanje po Rožnovenski poti.
Geslo zadnjega skupinskega romanja v tem letu se glasi:
Pripravite Gospodovo pot,
zravnajte njegove steze! (Lk 3,4)
Vabljeni, da se tudi z romanjem po Rožnovenski poti pripravite na rojstvo našega zveličarja Kristusa.
Ob 8:30 uri se udeležimo svete maše v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah, nato pa se zberemo ob spomeniku papeža Janeza Pavla II pred baziliko. Na približno 12 kilometrov dolgo pot se odpravimo ob vsakem vremenu. Hoje je za štiri ure. Na pol poti, na info točki, je poskrbljeno tudi za okrepčilo. Poskrbite za primerno obutev in oblačila.
Vir: Marija.si

Srečanje nadškofa s katehumeni in podelitev Svetega pisma
2022-12-11 16:00 - 17:00
Ljubljanski nadškof Stanislav Zore OFM bo v nedeljo, 11. 12. sprejel letošnje katehumene in jim ob tej priložnosti podelil Sveto pismo. Sveto mašo bo daroval v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja, ob 16. uri.

Večer Plus+
2022-12-13 19:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in skupina Svetnik.
KDAJ: 13. december 2022 ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: Večeri so odprti za vse starosti.
Vir: Katoliška mladina

Duhovni program za mlade, na poti iskanja ter za mladoporočence
2022-12-16 18:00 - 2022-12-18 13:00
Bratstvo Evangelii gaudium vabi vse mlade, ki so še na poti iskanja ter vse, ki so že v paru ali pred kratkim poročeni, na vikend Tobija in Sara, ki bo od 16. do 18. decembra 2022 v Hiši Kruha pri Svetem Duhu.
Skupaj bomo spoznavali svetopisemsko zgodbo teh dveh mladih, ki nam razkriva pomembne korake za trden zakon.
Več informacij na: https://www.fraternitaevangeliigaudium.com/domov.html
Prijave na: feg.slovenija@gmail.com
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. maša za domovino
2022-12-22 18:30
Sveto mašo za domovino, pred praznikom samostojnosti in enotnosti, bo ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore OFM, daroval v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja, v četrtek, 22. decembra, ob 18.30 uri.

Taizejska molitev
2022-12-22 20:00
Taizéjske molitve

Pri taizéjskih molitvah se prepletajo Božja beseda, taizéjski spevi in tišina. Udeležiš se jih lahko na različnih krajih po Sloveniji.
Spodaj si lahko ogledaš termine in lokacije taizejskih molitev.
Če tudi v vašem kraju pripravljate taizéjsko molitev, lahko sporočite termin na spodnji naslov:

taize@katoliskamladina.si

Taizéjske molitve

Taizéjske molitve v Ljubljani:

22. december ob 20. uri na KANI

Božič – praznik Jezusovega rojstva
2022-12-25
Na božični dan, 25. decembra, v Katoliški cerkvi praznujemo rojstvo Jezusa Kristusa. Vsebina praznika je povezana s skrivnostjo Božjega učlovečenja. Z Jezusovim prihodom v zgodovino se je Bog dokončno in nepreklicno zavzel za svet in za človeka.[1]
Kako praznovati sveti večer
Natančen datum Jezusovega rojstva ni znan, čeprav je njegovo rojstvo zgodovinsko dejstvo. Po tem dogodku od 6. stoletja naprej štejemo tudi človeško zgodovino. Papež Julij I. (337–352) je za datum Jezusovega rojstva določil 25. december. Čas zimskega solsticija je bil že v predkrščanskih časih obdobje praznovanja in festivalov. Cerkev se je temu prilagodila in obdobju okoli solsticija, ko se dnevi začenjajo daljšati, dala novo vsebino. Ob prihodu nove luči v naravo kristjani praznujemo novo Luč, ki ne bo nikoli ugasnila. Kakor koli natančen datum Jezusovega rojstva za krščanske veroizpovedi danes ni več bistvenega pomena, pač pa je glavna njegova vsebina: Božji Sin se je učlovečil in prišel na svet, da bi človeštvo odrešil njegovih grehov.
V Cerkvi so za božič že zgodaj vpeljali navado trikratnega obhajanja maše (opolnoči, ob zori in podnevi), kakršne nima noben drug praznik. Cerkev še danes ob božiču opravlja trikratno evharistično slavje – vsak duhovnik sme izjemoma opraviti tri maše. Pri polnočni maši je največji poudarek na Jezusovemu rojstvu v hlevu[2] in hvalnici angelov, pri zorni ali pastirski maši se pripoved nadaljuje s pastirji, ki so obiskali Jezusa,[3] s čimer se pripoved o rojstvu konča. Dnevna maša je vsebinsko najgloblja, saj je središčni odlomek iz Svetega pisma vzet iz začetka Janezovega evangelija.[4]
»Ko Bog v polnosti časov pošlje svojega edinega Sina in Duha ljubezni, razodene svojo najglobljo notranjo skrivnost. Bog sam je večno izmenjavanje ljubezni: Oče, Sin in Sveti Duh; in namenil nam je deležnost pri tem večnem izmenjavanju« (Katekizem Katoliške Cerkve 221). V liku Jezusa Kristusa, učlovečenega Božjega Sina, najdemo razlago Boga Očeta, ki nam je razumljiva šele po delovanju Svetega Duha, ki je izlit v našo notranjost.[5]
Z Jezusovim rojstvom Bog postane del zgodovine človeštva. Leto njegovega rojstva deli zgodovino na dvoje: pred in po Kristusu. S trenutkom, ko se je Božji Sin učlovečil, se je svet spremenil. Prišla je Luč, da bi premagala moralno noč človeštva, prišlo je Življenje, da bi se zoperstavilo »kulturi smrti«, prišla je Pot, da bi pokazala, ljudem, ki tavajo v tej »dolini solz«, smer, ki pelje v Nebesa.
Praznik Jezusovega rojstva je za vsakega kristjana priložnost, da se odpre in dovoli, da se Bog rodi v njegovem srcu ter tako utrdi in poglobi svojo vero.
Jaslice
Ne vemo natančno, kdaj so začeli postavljati jaslice po cerkvah in hišah, eno je gotovo, da imajo izvor v božični skrivnosti in da so se nam zdaj tako priljubile, da brez njih ni božiča. So živa predstavitev božične skrivnosti in naš izraz pojmovanja te skrivnosti. Nekateri trdijo, da so jih poznali že v 4. stoletju, vsaj v Betlehemu, sv. Frančišek Asiški pa jih je leta 1223 postavil v gozdu pri kraju Greccio v Umbriji.
Podobe Jezusa, Marije in Jožefa nam brez besed pripovedujejo o Božji ljubezni do nas, pa tudi o ljubezni, ki vlada v sveti Družini.
Pesem Sveta noč
Pesem Sveta noč je nastala za božič leta 1818 v Oberndorfu pri Salzburgu. Župnikov pomočnik Josef Mohr je napisal besedilo, učitelj Franc Ksaver Gruber, cerkovnik in organist v Oberndorfu, pa ga je uglasbil. Na sam sveti večer 1818 je Mohr prinesel Gruberju besedilo s prošnjo, naj ga uglasbi za dva solo glasova in zbor ter pripiše še spremljavo za kitaro. Gruber je to takoj naredil in pesem so peli že pri tisti polnočnici. Sčasoma se je razširila po svetu in postala najbolj znana in najbolj priljubljena božična pesem, brez katere si ne moremo predstavljati božiča.
Božični čas
Božični čas se začenja na predvečer praznika Gospodovega rojstva in traja do nedelje po prazniku Gospodovega razglašenja, to je vključno do nedelje Jezusovega krsta. V središču božičnega časa je božič – praznik Gospodovega rojstva. Praznik nas vsako leto znova spominja, da nas Bog tako ljubi, da je dal svojega edinorojenega Sina, da bi se nihče, kdor vanj veruje, ne pogubil, ampak imel večno življenje (prim. Jn 3,17).
Druga božja oseba sprejme po Mariji našo človeško naravo in postane pravi človek. Nevidni Bog postane viden, da ga moremo poslušati in posnemati. Bog postane človek zato, da bi mi živeli Božje življenje. Praznik Gospodovega rojstva – božič, je vedno sodoben, saj je praznik vseh trenutkov našega življenja, ker se more vsak čas izvršiti božja zamenjava. Vsak dan, vsak trenutek nam Bog daje Kristusa, mi pa se moramo po Kristusu darovati Bogu. Božični čas je kratek, a zelo bogat.
Praznik Gospodovega rojstva ima osmino, ki se konča s praznikom Marije, svete Božje Matere. Med osmino je nedelja svete Družine. Drugi zelo pomemben praznik božičnega časa je Gospodovo razglašenje (6. januar). Pri njem gre za razodetje Jezusovega božanstva. Najprej modrim, za tem ob krstu v reki Jordan, nato pa še na svatbi v Kani Galilejski. S praznikom Jezusovega krsta, v nedeljo po Gospodovem razglašenju se konča praznovanje njegovega skritega življenja in začenja spomin javnega oznanjevanja in navzočnosti Božjega kraljestva.

1] Prim. »Bog je namreč svet tako vzljubil, da je dal svojega edinorojenega Sina, da bi se nihče, kdor vanj veruje, ne pogubil, ampak bi imel večno življenje« (Jn 3,16).
[2] »In rodila je sina, prvorojenca, ga povila in položila v jasli, ker v prenočišču zanju ni bilo prostora« (Lk 2,7).
[3] »Ne bojte se! Glejte, oznanjam vam veliko veselje, ki bo za vse ljudstvo« (Lk 2,10).
[4] »V začetku je bila Beseda in Beseda je bila pri Bogu in Beseda je bila Bog. Ta je bila v začetku pri Bogu. Vse je nastalo po njej in brez nje ni nastalo nič, kar je nastalo. V njej je bilo življenje in življenje je bilo luč ljudi. In luč sveti v temi, a tema je ni sprejela. Bil je človek, ki ga je poslal Bog; ime mu je bilo Janez. Prišel je zavoljo pričevanja, da bi pričeval o luči, da bi po njem vsi sprejeli vero. Ni bil on luč, ampak pričeval naj bi o luči. Resnična luč, ki razsvetljuje vsakega človeka, je prihajala na svet. Beseda je bila na svetu in svet je po njej nastal, a svet je ni spoznal. V svojo lastnino je prišla, toda njeni je niso sprejeli. Tistim pa, ki so jo sprejeli, je dala moč, da postanejo Božji otroci, vsem, ki verujejo v njeno ime in se niso rodili iz krvi ne iz volje mesa ne iz volje moža, ampak iz Boga. In Beseda je postala meso in se naselila med nami. Videli smo njeno veličastvo, veličastvo, ki ga ima od Očeta kot edinorojeni Sin, polna milosti in resnice. Janez je pričeval o njej in klical: »To je bil tisti, o katerem sem rekel: Kateri pride za menoj, je pred menoj, ker je bil prej kakor jaz.« Kajti iz njegove polnosti smo vsi prejeli milost za milostjo. Postava je bila namreč dana po Mojzesu, milost in resnica pa je prišla po Jezusu Kristusu. Boga ni nikoli nihče videl; edinorojeni Bog, ki biva v Očetovem naročju, on je razložil« (Jn 1,1–18).
[5] Prim. C. Sorč, Troedini Bog, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina 2003.

Slovesnosti ljubljanskih škofov ob božičnih praznikih
2022-12-25 - 2022-12-26
Seznam slovesnosti bomo objavili v kratkem.

Sv. Štefan, praznik
2022-12-26
Katoliška cerkev 26. decembra praznuje god sv. Štefana, diakona in prvega mučenca.
Pri nas praznujemo državni praznik samostojnosti in enotnosti, uradni državni praznik pa je ta dan tudi v Avstriji, Bolgariji, na Češkem, v Črni gori, na Danskem, v Estoniji, na Hrvaškem, v Nemčiji, na Nizozemskem, Irskem, v Italiji, na Poljskem, v Romuniji, Srbiji in Španiji.
Diakonsko posvečenje sv. Štefana
Apostoli so zaradi obilice oznanjevalnega dela prišli do sklepa, da potrebujejo pomočnike, ki bodo skrbeli za gmotne potrebe vdov in revnih članov krščanske skupnosti.[1] Skupnost je izmed svojih članov izbrala sedem mož, »polnih Duha in modrosti« (Apd 6,3), na katere so apostoli potem položili roke. To je bilo prvo diakonsko posvečenje v zgodovini Cerkve.
Mučeništvo sv. Štefana
Štefan je bil učenec judovskega rabina Gamaliela, ki ga Apostolska dela omenjajo kot tistega, ki je judovski Sanhedrin (svet starešin) prepričeval, naj apostola Petra in njegovih tovarišev ne obsodijo na smrt, ko so ti kljub prepovedi nadaljevali z oznanjevanjem Jezusa Kristusa. Štefan je bil torej izobražen judovski razumnik, kar je zlasti razvidno iz njegovega spretnega zagovora pred starešinami, ki niso mogli ugovarjati modrosti in logičnosti njegovih argumentov (prim. Apd 7,1–53). Zlasti pa je bil »poln milosti in moči in je delal velike čudeže in znamenja med ljudmi« (Apd 6,8). Ker mu sovražno razpoloženi svet starešin ni mogel do živega s smiselno pravno obtožbo, so ga obtožili ‘sovražnega govora‘ oz. bogokletnega govorjenja zoper Boga, kot je bil ta prestopek, zaradi katerega je bilo v zgodovini krivično obsojenih že nešteto ljudi, poimenovan v njegovem času. Odpeljali so ga iz mesta Jeruzalem in ga kamenjali. Poročilo o tem je zapisano v 7. poglavju Apostolskih del. Umrl je z besedami: »Gospod Jezus, sprejmi mojega duha!« in »Gospod, ne prištevaj jim tega greha!« Med množico, ki je kamenjala sv. Štefana, je bil tudi Savel, poznejši apostol Pavel, ki je imel med njimi določeno avtoriteto in je odobraval ta umor, kar dokazuje dejstvo, da so priče svoja oblačila ‘odložila k njegovim nogam‘ (prim. Apd 7,58; 8,1).
Sv. Štefan kot zavetnik
Sv. Štefan je zavetnik kamnosekov, priprošnjik pri glavobolih in zaščitnik konj. Na Štefanovo zato v mnogih župnijah blagoslavljajo konje.

[1] Prim. Apd 6,1–6: »Število učencev je naraščalo. Helenisti pa so v tistih dneh začeli godrnjati čez Hebrejce, češ da so njihove vdove zapostavljene pri vsakodnevni oskrbi. Dvanajsteri so sklicali množico učencev in rekli: »Ni prav, da mi zanemarjamo Božjo besedo, ker strežemo pri mizi. Poiščite si, bratje, iz svojih vrst sedem mož, ki uživajo ugled in so polni Duha in modrosti, in določili jih bomo za to službo! Mi pa se bomo posvetili molitvi in oznanjevanju besede.« Množica je predlog soglasno sprejela. Izvolili so Štefana, moža, ki je bil poln vere in Svetega Duha, Filipa, Prohorja, Nikánorja, Timona, Parmenája in Nikolaja, spreobrnjenca in priseljenca iz Antiohije. Predstavili so jih apostolom in ti so med molitvijo položili nanje roke.«
Vir: Katoliška Cerkev

Trikraljevska akcija - koledovanje
2022-12-26 - 2023-01-06
V božičnem času od praznika sv. Štefana (26. 12.) do svetih treh kraljev (6. 1.) bodo koledniki po vsej Sloveniji prinašali ljudem veselo novico o Jezusovem rojstvu, blagoslov, božično voščilo, pesem, obenem pa zbirali prispevke, ki so namenjeni za pastoralne in človekoljubne potrebe slovenskih misijonarjev. Poročilo o lanski akciji bo objavljeno v spremni knjižici k akciji, ki jo boste prejeli na župnije in bo objavljena tudi na spletni strani Misijonskega središča Slovenije. Koledniška akcija z geslom »Naše veselje za srečo drugih« je vedno bolj sprejeta med otroki, mladimi in odraslimi, njena prepoznavnost pa se širi tudi z obiski pri lokalnih in državnih predstavnikih oblasti. Akcija povezuje farane med seboj, župnijo in kraj, širšo krajevno skupnost, ima pa tudi dvojni misijonski značaj: z zbranimi darovi podpiramo delo slovenskih misijonarjev po svetu, hkrati pa koledniki oznanjajo in pričujejo za vero v svojem lokalnem okolju. Družinam in zlasti starejšim, osamljenim in bolnim prinašajo veselje in upanje ter popestrijo božični čas. Širi se tudi navada obiskovanja domov za ostarele, občin in drugih ustanov v domačem kraju.
Iz Misijonskega središča vam bomo poslali revijo za kolednike, plakat, priznanje, letak za domove in nalepko za na vrata (v skladu z vašimi naročili). Tisti, ki bi Trikraljevsko akcijo želeli izpeljati prvič,
pokličite v Misijonsko središče, kjer boste prejeli konkretne smernice za pripravo in izvedbo akcije.
Zbrane darove lahko prinesete ali nakažete v Misijonsko središče Slovenije, od koder jih posredujemo misijonarjem za izbrane projekte. Darovi iz Trikraljevske akcije so namenjeni izključno slovenskim misijonarjem in misijonarkam. To je njihov največji vir podpore iz domovine, zato se vam tudi v njihovem imenu zahvaljujemo za ves trud.
V začetku januarju 2023 bodo po vseh škofijah organizirana škofijska srečanja kolednikov. Natančni datumi srečanj bodo objavljeni v knjižici Trikraljevske akcije in na spletni strani Misijonskega središča. Vabimo vas, da se srečanja v vaši škofiji udeležite v čim večjem številu skupaj z vašimi skupinami kolednikov.
Misijonsko središče Slovenije

Janez apostol in evangelist
2022-12-27
Katoliška Cerkev 27. decembra obhaja god sv. Janeza apostola in evangelista. V zboru Jezusovih učencev je bil Janez najmlajši, v apostolsko službo pa je bil poklican, ko je z bratom Jakobom in očetom Zebedejem popravljal ribiške mreže (Mt 4,18–22, predvsem v. 21 ter Mr 1,16–20, predvsem v. 19). Skupaj z bratom je bil priča Gospodovega poveličanja na gori Tabor (Mt 17,1–13, predvsem v. 1; Mr 9,2–13, predvsem v. 2; Lk 9,28–36, predvsem v. 28) in obujenja Jairove hčerke (Mr 5,21–24.35–43, predvsem v. 37). Ko so Jezusa prijeli, je edini od apostolov ostal v Jezusovi bližini tudi pod križem na Kalvariji. Tam mu je umirajoči Gospod zaupal varstvo svoje matere Marije (Jn 19,16 b–27, predvsem v. 26 in 27).
Apostol Janez je bil doma v Betsajdi ob Genezareškem jezeru in preden je bil poklican za apostola, si je služil kruh kot ribič. Janez, ki je od vsega začetka spadal med Jezusove najljubše učence, je pozneje napisal četrti evangelij in knjigo Razodetja. Umrl je v visoki starosti okrog leta 100.
Simbol evangelista Janeza je orel, saj so ga že od nekdaj primerjali s kraljevsko ptico. Orel je kralj višav in zmore najvišje poleteti. Lastnosti te ptice pripisujejo tudi evangelistu Janezu: orlovski let v višave in orlovske oči. S svojim evangelijem je poletel v nepopisne višave. Sv. Avguštin v razlagi Janezovega evangelija pravi: »Prestopil je vse vrhove zemlje, se povzpel nad vse prostore v ozračju, nad vse višave ozvezdij, presegel je vse zbore in legije angelov. Zakaj če bi vsega tega ne presegel, kar je ustvarjeno, bi ne prišel k tistemu, po katerem je vse to narejeno.«
Besedilo je delno povzeto iz knjige Svetnik za vsak dan Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. nedolžni otroci, praznik
2022-12-28
V zvezi z božičnim praznikom Cerkev že od 5. stoletja obhaja spomin nedolžnih betlehemskih otrok, ki jih je dal pomoriti kralj Herod, ker je hotel spraviti s poti dete Jezusa, ki so ga modri z Vzhoda označili kot ‘novorojenega judovskega kralja’.
Ti otroci so bili dejansko umorjeni zaradi Kristusa. Čeprav takšne smrti niso sprejeli nase zavestno (za mučeništvo v pravem pomenu je to potrebno), jih je Cerkev že zgodaj častila kot prave mučence. Na Zahodu so njihov praznik vsaj že sredi 6. stoletja obhajali 28. decembra.
O teh malih mučencih poroča sveti Matej v drugem poglavju svojega Evangelija. Jezusovo rojstvo je privabilo modre z Vzhoda, da so se prišli poklonit novorojenemu judovskemu kralju. Njegova zvezda jih je pripeljala najprej v Jeruzalem. Ko je judovski kralj Herod slišal o tem novorojenem judovskem kralju, se je silno prestrašil. Zbal se je za svoj kraljevski prestol. Sklical je velike duhovnike in pismouke ter jih spraševal, kje neki bi mogel biti rojen ta judovski kralj, o katerem govorijo modri. Pismouki so mu povedali, da je prerok Mihej napovedal, da se bo Kristus, vojvoda in pastir, rodil v Betlehemu v Judeji.

Narodni dan molitve za nerojeno človeško življenje

Tedaj je Herod modre poklical k sebi in jih natančno spraševal o zvezdi, ki jih je vodila, in jim naročil, naj gredo v Betlehem, počastijo novorojenega judovskega kralja, potem pa naj se vrnejo in mu poročajo, ker bi ga tudi sam rad šel počastit. V resnici pa je v svojem srcu sklenil, da bo otroka umoril. Modri so res nadaljevali pot proti Betlehemu, kjer so Jezusa počastili in mu izročili svoje darove. Na božji opomin pa se niso vrnili k Herodu. Ta jih je nekaj časa čakal, potem pa, ko je sprevidel, da jih ne bo, je izpeljal krut načrt: dal je v Betlehemu in okolici pomoriti vse dečke, dveletne in mlajše, misleč, da bo med temi tudi tisti novorojeni kralj, o katerem so govorili modri z Vzhoda. Ta peklenski načrt mu je spodletel, kajti Bog je po svojem angelu Jožefu velel, naj vzame dete in njegovo mater ter se umakne v Egipt, dokler kruti Herod ne umrje. Človeško gledano so betlehemski otroci umrli kot nedolžne žrtve, v luči nedoumljivih božjih načrtov pa kot pričevalci za Kristusa. V molitvenem bogoslužju jih danes Cerkev slavi: »Za Kristusa umrli so, / nedolžni so prišli v nebo. / Zdaj v slavi se radujejo, / med angeli prepevajo.«
Albin Škrinjar v svojih evangeljskih premišljevanjih razlaga: »Jezus ni krut do svojih malih betlehemskih rojakov, ko jim na neki način povzroča smrt: ali ne bodo za vso večnost v nebesih slika in prilika njegovega detinstva in posebna krona v nebeški slavi?«
S praznikom nedolžnih otrok je povezan običaj tepežkanja, zato mu pravijo ‘tepežni dan‘ ali ‘pametiva‘. Zdaj so tepežkarji otroci, prvotno pa niso ‘tepli’ otroci, temveč doraščajoči fantje in tudi odrasli možje in sicer predvsem dekleta in mlade žene. Udarci niso bili simbolični, kot pri današnjem tepežkanju, ampak kar krepki. Danes dekleta in žene pred tepežkarji bežijo, nekdaj pa je bilo drugače. Udarci s šibo na ta dan so prinašali blagoslov in rodnost, zato so jih potrpežljivo in voljno prenašale.
Besedilo je s spletne strani revije Ognjišče.
Vir: Katoliška Cerkev

Evropsko srečanje mladih
2022-12-28 - 2023-01-01
Rostock 2022

Mladi iz vse Evrope se bodo zbrali že na 45. novoletnem srečanju, ki ga v enem od evropskih mest pripravljajo taizéjski brati.
ZA KOGA: mladi od 18. do 35. leta
DATUM: 28. 12. 2022 – 1. 1. 2023 (na pot se odpravimo že 27. 12. v večernih urah)
KRAJ: Rostock, Nemčija

Prijave na Evropsko srečanje mladih 2022 v Rostocku so zaključene.

Kako poteka ESM?

Evropsko srečanje mladih (ESM) je dogodek, ki ga že več let pripravlja Taizéjska skupnost kot del Romanja zaupanja na Zemlji. Mladi zapustijo poznanost in sigurnost domačih držav in se podajo v neznano, ne da bi vedeli, kdo jih bo sprejel in pogostil. Jim bo gostoljubje izkazala babice, ki v svojem stanovanju že leta živi sama, bo to pastor, ki ima par praznih sob v župnišču ali mlada družina?
V tretjem največjem nemškem mestu ob Baltskem morju z eno starejših univerz v deželi se bo novoletni utrip mesta spletel s spevi iz Taizéja ter utripom tisočih mladih z vseh koncev Evrope.
Vir: Katoliška mladina

Praznik Gospodovega razglašenja
2023-01-06
Praznik Gospodovega razglašenja (epifanije) ali praznik sv. treh kraljev v Katoliški Cerkvi praznujemo 6. januarja.
Praznik Gospodovega razglašenja se v zahodni tradiciji imenuje tudi praznik sv. treh kraljev, s čimer je izraženo vsebinsko dopolnjevanje. Trije kralji (trije modri) podajajo bolj nazorno in živo predstavo o častilcih iz poganskih krajev, ki so prišli pozdravit in molit novorojenega Odrešenika.
Praznik so poleg 25. decembra (božič, praznik Jezusovega rojstva) uvedli na začetku četrtega stoletja in sicer najprej na Vzhodu in nato še na Zahodu. Z besedo epifanija so začeli označevati predvsem prihod modrih z Jutrovega (Vzhoda), saj pomeni prikazanje oz. razglašenje. Obisk modrih je opisan v Matejevem evangeliju (prim. Mt 2,1–12). Pisec omenjenega evangelija ne navaja števila oseb, pač pa pravi, da so prinesli trojen dar: zlato, kadilo ter miro in od tod tudi sklep, da so bili darovalci trije. Njihova imena v evangeliju niso zapisana, v različnih inačicah pa so znana iz treh legend. Imena iz zadnje so se razširila na Zahodu in se glasijo: Gašper, Miha in Boltežar.
Jezus se je najprej razodel pastirjem, nato pa kljub svojemu uboštvu in nebogljenosti tudi trem zastopnikom poganskih narodov. Modri so namreč že v prvi Cerkvi veljali za predstavnike poganskega sveta, saj so bili v njih na nek način h Kristusu pritegnjeni vsi narodi zemlje. To pomeni tudi začetek misijonskega poslanstva Cerkve. Modre je po izročilu in svetopisemskem besedilu vodila zvezda, ki jih je privedla k Jezusu. Jezusa so molili in ga priznali za mesijanskega kralja ter ga »razglasili« med svojimi rojaki.
Večer pred praznikom je po izročilu tretji sveti večer (prvi je pred božičem, drugi pa na silvestrovo pred novim letom), zato je na Slovenskem v navadi kropljenje z blagoslovljeno vodo in kajenje s kadilom po vseh prostorih hiše, na vhodna vrata pa se napiše začetnice imen treh kraljev z letnico novega leta: 20 + G + M + B + … .
Vir: Katoliška Cerkev

Sveta maša za rajnega zaslužnega papeža Benedikta XVI. v Ljubljani
2023-01-06 18:30
Apostolski nuncij v Sloveniji msgr. dr. Jean-Marie Speich, predsednik Slovenske škofovske konference in novomeški škof msgr. dr. Andrej Saje ter ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore lepo vabijo vse duhovnike, redovnike, redovnice in vernike k sveti maši za pokojnega zaslužnega papeža Benedikta XVI., ki bo v petek, 6. januarja 2023, ob 18.30 v ljubljanski stolnici.
Vsi verniki so lepo vabljeni, da se vpišejo v žalno knjigo, ki je odprta tudi v ljubljanski stolnici.
