Nadškofija Ljubljana

Poletni tedni v Taizéju
2020-07-25 - 2020-08-02
V terminih od 26. julija do 2. avgusta 2020 ter od 23. avgusta do 30. avgusta 2020 načrtujemo romanje v Taizé. Skupaj z brati iz Taizéja spremljamo situacijo koronavirusa, vendar trenutno kaže, da bosta v Taize lahko romali manjši skupini. Prijavnico in informacije najdete na povezavi: www.katoliskamladina.si/taize.
O morebitnih spremembah programov in dogodkov bomo poročali na spletni strani www.katoliskamladina.si

Višarski dnevi mladih
2020-07-30 - 2020-08-02
Vsi od 18. leta dalje prijazno vabljeni na našo novo zamejsko pustolovščino.
Letos bomo spoznavali geografijo, zgodovino in kulturno izročilo Beneške Slovenije. Obiskali bomo Nadiške doline in Tersko dolino, si ogledali tamkajšnje etnološke zbirke, spoznavali medije, obiskali muzej SMO v Špetru,
si ogledali prostore in delovanje KD Ivan Trinko ter se srečali s tamkajšnjimi vidnimi predstavniki slovenske skupnosti. Naše druženje bomo sklenili s tradicionalnim romanjem treh Slovenij na Svetih Višarjah. DNevi bodo potekali od 31. julija do 2. avgusta.
Število udeležencev je omejeno, zato se prijavite čim prej po tel: 01 438 30 50 ali na rafaelova.druzba@siol.net.

Jezusova spremenitev na gori
2020-08-05 - 2020-08-06
V Katoliški cerkvi 6. avgusta obhajamo praznik Jezusove spremenitve na gori Tabor.
Dogodek Jezusove spremenitve na gori vsebujejo evangeliji po Mateju (Mt 17,1–13), Marku (Mr 9,2–13) in Luku (Lk 9,28–36) ter poročajo o tem, da se je Kristus v svojem veličastvu prikazal apostolom Petru, Jakobu in Janezu. Cerkveni očetje razlagajo, da je to Kristus storil zato, da bi učence pripravil na svoje trpljenje, smrt in vstajenje. V spremenjenju se je Jezus razodel kot pravi mesija. Najprej o njem poročata Mojzes in Elija (postava in preroki), potem pa še Bog Oče sam.
Papež sv. Leon Veliki (390–461 po Kr.) je v svojem delu Slava v spremenjenju[1] o Jezusovi spremenitvi na gori zapisal: »Gospod pred izbranimi pričami razodene svojo slavo in s tako velikim sijajem razsvetli svoje telo, ki ga ima kakor drugi, da je njegov obraz podoben sončnemu siju in obleka enaka snežni belini. Glavni namen te spremenitve je bil, da bi apostoli prenesli pohujšanje križa, in da ne bi njihove vere zmotilo ponižanje njegovega prostovoljnega trpljenja, potem ko se jim je razodela vzvišenost njegovega skritega dostojanstva. Gospod pa je z enako previdnostjo utrdil tudi upanje svete Cerkve, da bi celotno Kristusovo telo spoznalo, s kakšno spremenitvijo je bilo obdarovano, in bi si udje v skupnosti obetali tisto slavo, ki je žarela na Glavi. Gospod je rekel isto o tej slavi, ko je govoril o veličastju svojega prihoda: ‘Tedaj bodo pravični sijali kakor sonce v kraljestvu njihovega Očeta’«.
Simbolika gore v Svetem pismu predstavlja povezavo nebes, zemlje in podzemlja. Tako so gore postale bivališča bogov in na njih so gradili svetišča. Stara zaveza navaja, da so Izraelci na gorah častili Jahveja, saj naj bi jih on oblikoval. Na Horebu je Bog poklical Mojzesa za voditelja Izraelcev in razodel Božje ime, na Sinaju pa je sklenil zavezo z Izraelom in dal deset zapovedi. V Novi zavezi na gori Jezus izbere apostole in jih pošlje v svet, na gori se spremeni in razodene trem apostolom kot Božji Sin, na Oljski gori ima govor o ponovnem prihodu, prav tako na gori razglasi novo postavo in blagre. Gora pomeni območje prihodnjega Božjega kraljestva in Jezus vodi ljudi na goro k Bogu. Kdor ga posluša in je pripravljen hoditi za njim, je luč za druge in sveti kot »mesto, ki stoji na gori« (prim. Mt 5,14).
Vzhodna Cerkev praznik obhaja že iz prvih časov, na Zahodu pa od 11. stoletja dalje. Za Katoliško Cerkev je praznik uvedel papež Kalist III. leta 1457 v hvaležen spomin na zmago krščanske vojske nad Turki pri Beogradu leta 1456.

Besedilo je delno povzeto iz Bibličnega leksikona in knjige S. Čuka Svetnik za vsak dan.
Vir: Katoliška Cerkev

Škofovsko posvečenje msgr. dr. Mitje Leskovarja
2020-08-08 09:00 (Europe/Ljubljana)
V soboto, 8. avgusta 2020, bo ob 10. uri v ljubljanski stolnici škofovsko posvečenje naslovnega nadškofa Beneventa in apostolskega nuncija v Iraku msgr. dr. Mitja Leskovarja.

Zaradi epidemije COVID-19 in sprejetih ukrepov za preprečevanje širjenja okužbe bo udeležba v stolnici žal omejena in bo možna le za tiste, ki so bili na slovesnost osebno povabljeni z vabili.
Slovesnost bo v neposrednem prenosu mogoče spremljati preko Radia Ognjišče, YouTube kanala Nadškofije Ljubljana in TV Exodusa. Zahvaljujemo se za razumevanje vsem, ki bi bili radi osebno navzoči pri posvečenju, a boste z nami povezani preko naštetih možnosti. Novega apostolskega nuncija priporočamo v molitev, da mu Bog nakloni blagoslova pri njegovem poslanstvu vesoljne Cerkve.

Msgr. Stanislav Zore OFM
Ljubljanski nadškof

Dr. Mitja Leskovar se je rodil 3. januarja 1970 v Kranju. Odraščal je na Kokrici pri Kranju. Leta 1989 je vstopil v ljubljansko bogoslovje. Po petih letih študija je diplomiral iz teologije in bil posvečen v diakona. 29. junija 1995 je v Ljubljani prejel duhovniško posvečenje in bil imenovan za kaplana župnije Domžale. Po dveh letih je bil poslan na nadaljnji študij v Rim, kjer je leta 1999 pridobil magisterij, dve leti kasneje pa še doktorat iz cerkvenega prava na papeški univerzi Gregoriani. Obenem je opravil izobraževanje za vatikansko diplomatsko službo, ki jo je nastopil leta 2001 na Apostolski nunciaturi v Bangladešu.
Leta 2003 je bil prestavljen na Državno tajništvo Svetega sedeža v Vatikanu, kjer je deloval naslednjih enajst let. V istem obdobju je bil tudi pomočnik duhovnega asistenta Bratovščine svetih apostolov Petra in Pavla v Vatikanu ter redni spovednik na eni izmed rimskih župnij.
Leta 2015 je bil imenovan za svetovalca nunciature v Nemčiji, leta 2018 pa je prevzel isto vlogo na nunciaturi v Indiji in Nepalu.
V petek, 1. maja 2020, ga je papež Frančišek imenoval za naslovnega nadškofa Beneventa in apostolskega nuncija v Iraku.
Poleg maternega jezika dr. Leskovar govori italijansko, angleško, nemško, hrvaško, francosko in špansko.

Sv. Lovrenc, diakon in mučenec
2020-08-09 - 2020-08-10
10. avgusta praznujemo praznik sv. Lovrenca.
Bil je eden od sedmih diakonov v času papeža Siksta II. Ker je leta 258 cerkveno premoženje, ki mu je grozila zaplemba, razdelil med siromake, ga je dal cesar Valerijan prebičati, nato pa na žareči rešetki mučiti do smrti (v koledarju 10. avgusta).
Sv. Lovrenc je zavetnik ubogih, gasilcev, steklopihalcev, kuharjev, likalk. Varuje pred opeklinami, bolečinami v hrbtu, vročico. Priporočajo mu verne duše v vicah in ga prosijo za dobro letino. Upodabljajo ga kot diakona s pravokotnim ražnjem, z evangelijsko knjigo in s križem, delečega miloščino, ali z mučeniško palmo.
Utrinke perzeid, ki okoli njegovega goda letijo na naš planet, so ljudje poimenovali svetega Lovrenca solze. Te naj bi pretakalo nebo zaradi strašne smrti mučenca. V Sloveniji je 50 cerkva sv. Lovrenca.
Vir: Katoliška Cerkev

Ignacijanske duhovne vaje za vse: Bog želi biti z nami
2020-08-11 17:30 - 2020-08-16 13:00
Petdnevni program poteka od torka, 11. (18.30, večerja) do nedelje, 16. avgusta 2020 (14.00, kosilo).
Bog želi biti z nami v vsem, kar je. V molitvi ob Božji besedi bomo odkrivali srčno Božjo željo, da bi bil z nami. Ne samo, ko obhajamo zahvalno evharistično daritev, temveč tudi sredi našega vsakdanjega življenja in delovanja.
Več o ignacijanskih duhovnih vajah ter odmevi udeležencev iz 2020.
Voditelja: jezuit p. Ivan Platovnjak in Marijina sestra Irena Grandošek
Kontakt za prijavo: +386(0)51-613-374 (pon-pet, 8.00-14.00), info@ignacijevdom.si
Možnost prijave po spletu.

Marijino vnebovzetje – slovesni in zapovedan praznik
2020-08-14 - 2020-08-15
Največji cerkveni Marijin praznik je Marijino vnebovzetje.
Praznik Marije Device so v jeruzalemski Cerkvi začeli obhajati že kmalu po koncilu v Efezu leta 431 po Kr. in ga povezovali z Marijinim odhodom s tega sveta. Čeprav Marijino vnebovzetje sodi med najstarejše Marijine praznike (prve omembe segajo še v obdobje pred 4. st. po Kr.), je papež Pij XII. (1939–1958) versko resnico o Marijinem vnebovzetju slovesno razglasil šele leta 1950 z apostolsko konstitucijo Munificentissimus Deus. Številne cerkve po svetu – od mogočnih katedral do vaških in božjepotnih cerkvic – izpričujejo stoletno vero v Marijino vnebovzetje.
Pisna vira, ki poročata o Marijinem vnebovzetju ali zaspanju (lat. dormitio), sta t. i. apokrifna evangelija Zaspanje svete Božje Matere in Prehod blažene Device Marije. K tema spadajo še številni spisi in druga dela pomembnih teologov iz prvih stoletij krščanstva, npr. sv. Janeza Damaščana, sv. Efrema Sirskega, sv. Epifanija in Timoteja Jeruzalemskega.
V Sloveniji je Mariji posvečenih veliko župnijskih, podružničnih, zlasti pa božjepotnih cerkva in kapelic, zato je Marijino vnebovzetje v našem verskem izročilu globoko zakoreninjeno. Katoliška in Pravoslavna Cerkev ta praznik obhajata na isti dan.
V preteklosti so ljudje na ta dan veliko romali. Romanja imajo globlji verski pomen zato, ker verujoče spominjajo, da je naše celotno zemeljsko življenje pravzaprav romanje, katerega cilj je večno življenje v nebesih.
Marijino vnebovzetje je praznik upanja, saj nam sporoča, da je Marija dosegla polnost življenja v večnosti. To dejanje predstavlja napoved vstajenja mrtvih, ki ga bomo ob sodnem dnevu deležni vsi ljudje.
Marijino vnebovzetje pomeni poklon ženi, saj je Bog Marijo, ženo in mater, poveličal v nebesih. Katoliška Cerkev s praznovanjem tega praznika poudarja dostojanstvo in poklicanost vsake žene.
Praznovanje Marijinega vnebovzetja nas želi spomniti tudi na to, da sta v življenju pomembni tako materialna kot duhovna sestavina, tako zemeljsko kot večno. Krščansko versko izročilo uči, da si s prizadevanjem za zemeljski napredek posameznik pripravlja večno bivanje. Marijino vnebovzetje v vernikih poglablja upanje, da je z življenjem po Marijinem vzoru želeni cilj bivanja pri Bogu dosegljiv za vsakega vernika.
Obnovitev izročitve Materi Božji
Odkar je Slovenija samostojna država na praznik Vnebovzete obnavljamo svojo izročitev Materi Božji s posebno molitvijo ali preprosto z molitvijo »O Gospa moja«.

»Izročitev Mariji bomo tudi letos obnovili v romarskih cerkvah, po župnijah in drugih svetih krajih. Marijo bomo prosili za pomoč, da bomo v zasebnem in javnem življenju spoštovali moralna načela ter načela pravičnosti, resnice, poštenosti, medsebojnega spoštovanja in osebnega dostojanstva,« je o izročitvi dejal upokojeni koprski škof Metod Pirih ter še poudaril: »Izročitev Mariji ima svojo vrednost in pomen le, če si v vsakdanjem življenju prizadevamo, da bi živeli in uresničevali tisto, kar smo z besedami obljubili in izpovedali.«
Marija je bila naša sopotnica, spremljevalka, naša priprošnjica in tolažnica v zgodovini. Mariji se želimo zahvaliti za njeno brezmejno skrb in materinsko varstvo. Naša hvaležnost je istočasno tudi naša velika prošnja in želja, da bi še najprej hodili pod njenim varstvom po poti žive vere, svetlega upanja in požrtvovalne ljubezni.
Vir: Katoliška Cerkev

Obnovitev izročitve Božji Materi Mariji
2020-08-15 09:00
»Marija, vse k tebi hiti, Marija, pomagaj nam ti.«
Ta misel naše zelo poznane in velikokrat zapete Marijine pesmi bo na poseben način zaživela ob prazniku Marijinega vnebovzetja, ko bomo slovenski kristjani glede na možnosti, ki jih bodo dopuščale okoliščine, spet v velikem številu poromali v Marijine cerkve in na Božje poti.
Posebno slovesno bo tega dne na Brezjah, narodnem Marijinem svetišču. Letos imamo še poseben razlog, da se za ta dan zberemo na Brezjah, pri Mariji Pomagaj. Zahvaliti se ji hočemo, da je Bog po njeni priprošnji v prvem valu koronavirusne bolezni naš narod obvaroval hujših posledic. Močno pa se zavedamo, kako zelo potrebujemo njeno pomoč tudi v nadaljnjem spoprijemanju s to boleznijo. Iz vsega srca ji bomo tudi priporočili naš narod, ki doživlja nepotrebna nasprotovanja in proteste, ki ne gradijo skupnosti in ne obetajo prihodnosti. Zato ji bomo priporočili našo Cerkev, naše družine, naše izseljence in zdomce, priporočili ji bomo vse, ki so odgovorni za skupno dobro in prihodnost našega naroda.
Duhovniki in verniki naj ob prazniku Marijinega vnebovzetja pri prazničnih svetih mašah skupaj z ljudstvom zmolijo molitev izročitve slovenskega naroda Mariji.

Izročitev slovenskega naroda Mariji
Sveta Devica Marija!
Ti si jezusova Mati: ti si ga pod srcem nosila,
ga rodila in si z njim pod križem trpela.

Ti si tudi naša Mati: tvoja materinska roka
nas je varovala skozi vso zgodovino.
Tebi izročamo sami sebe, da bi v molitvi in
pokori spreminjali svoja srca.
Tebi izročamo naše družine, da bi bile odprte
za življenje in bi mladim odkrivale duhovne vrednote.
Tebi izročamo Cerkev na Slovenskem,
da bi v zvestobi evangeliju gradila edinost.

Tebi izročamo slovensko domovino,
da bi napredovala v luči vere in krščanskega izročila.
Tebi izročamo naše rojake po svetu,
da bi ostali zvesti Bogu in svoji domovini.
Tebi, naša Mati, se danes vsi skupaj posvetimo.
Sprejmi nas v svoje varstvo in nas izroči svojemu Sinu jezusu, našem Odrešeniku,
ki živi in kraljuje vekomaj. Amen.
(Vir: Cerkveni molitvenik, Slovenska škofovska konferenca, 2020, str. 212)

Na Brezjah bomo ta dan obhajali tudi biserno mašo nj. em. kardinala dr. Franca Rodeta. Brezje so bile njegovo priljubljeno romarsko središče, kjer je zlasti na ta praznik nagovarjal slovenske kristjane in ves narod. Povabim vas, da se mu pridružimo v praznovanju. Slovesnost pri Mariji Pomagaj na Brezjah bo ob 10.00.
Vir: Katoliška Cerkev

Duhovne vaje za notranje ozdravljenje
2020-08-20 17:30 - 2020-08-23 12:00
Duhovne vaje za notranje ozdravljenje s tridnevnim programom poteka od četrtka, 20. avgusta, od 18.30 z večerjo in se bo sklenil v nedeljo, 23. avgusta 2020, s kosilom.
Po njegovih ranah smo bili ozdravljeni. (Iz 53,5)
Notranje rane zaznamujejo in negativno obarvajo celostno doživljanje sebe, drugih, življenja in Boga. Kako naj odrastemo in polno zaživimo, kako naj rane celijo, kako do odpuščanja in sprave? Gospoda, najboljšega Zdravnika in Rešitelja, prosimo za te milosti.
Voditelj: p. Mio Kekić, jezuit in duhovni asistent Katoliške karizmatične Prenove
Kontakt za prijavo: +386(0)51-613-374 (pon-pet, 8.00-14.00), info@ignacijevdom.si
Možnost prijave po spletu

Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi vere
2020-08-21 - 2020-08-22
Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je22. avgustdoločila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
V nadaljevanju objavljamo avtorski prevod Resolucije A/RES/73/296in komentarstalnega opazovalca Svetega sedeža pri OZN v Ženevi in drugih mednarodnih organizacijah, nadškofa msgr. dr. Ivana Jurkoviča.

OZN – Resolucija A/RES/73/296
Generalna skupščina OZN:
potrjujoč cilje in načela zapisana v Ustanovni listini ZN in Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zlasti pravico do svobode misli, vesti in vere;
zaskrbljujoč zaradi nenehnih dejanj nestrpnosti in nasilja nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, vključno nad pripadniki verskih skupnosti in verskih manjšin po svetu ter zaradi naraščajočega števila in intenzitete teh dejanj, ki so pogosto zločinske narave in lahko imajo mednarodne značilnosti;
priklicujoč, da so države prednostno odgovorne za spodbujanje in varstvo človekovih pravic, vključno človekovih pravic tistih ljudi, ki pripadajo verskim manjšinam, vključno z njihovo pravico, da lahko svojo vero ali prepričanje svobodno uresničujejo;
zavedajoč se, da lahko imata odprta, konstruktivna in spoštljiva razprava o idejah ter medreligijski, medverski in medkulturni dialog na lokalnih, državnih, regionalnih in mednarodnih ravneh pozitivno vlogo v boju proti verskem sovraštvu, podpihovanju in nasilju;
potrjujoč pozitivno vlogo, ki jo lahko imata uresničevanje pravice do svobode mnenja in izražanja ter popolno spoštovanje svobode iskanja, prejemanja in posredovanja podatkov za krepitev demokracije in v boju proti verski nestrpnosti, ter priznavajoč nadalje, da uresničevanje pravice do svobode izražanja v skladu z 19. členom Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah vključuje posebne dolžnosti in odgovornosti;
poudarjajoč, da so svoboda vere ali prepričanja, svoboda mnenja in izražanja, pravica do mirnega zbiranja in pravica do svobode združevanja medsebojno odvisne, med seboj povezane ter vzajemno okrepljene, pri čemer poudarja vlogo, ki jo te pravice lahko imajo v boju zoper vse oblike nestrpnosti in diskriminacije zaradi vere ali prepričanja;
poudarjajoč, da imajo države, regionalne organizacije, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in civilna družba kot celota pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja;
priznavajoč, da posamezniki in ustrezne civilnodružbene organizacije pozitivno prispevajo k spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga, razumevanja in kulture miru;
vedoč za sodelovanje med Združenimi narodi in regionalnimi ter drugimi organizacijami pri spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga in vedoč tudi za dejavnost Zavezništva civilizacij Združenih narodov pri spodbujanju medkulturnega dialoga v tej zvezi;
ostro obsojajoč nenehno nasilje in teroristične napade nad posamezniki, prav tako nad pripadniki verskih manjšin, zaradi ali v imenu vere ali prepričanja in poudarjajoč pomembnost celovitega in inkluzivnega preventivnega pristopa, temelječega na skupnosti, v katerega je vključen širok nabor akterjev, tudi civilna družba in verske skupnosti;
potrjujoč svojo enoglasno obsodbo vseh terorističnih dejanj, metod in praks ter nasilnega ekstremizma, ki spodbuja terorizem v vseh njegovih pojavnih oblikah, ne glede na kraj, povzročitelja in vzrok dejanja;
izjavljajoč, da se terorizem in nasilni ekstremizem, če in kadar spodbuja terorizem, v vseh njunih pojavnih oblikah ne moreta in ne smeta povezovati z nobeno religijo, narodnostjo, civilizacijo ali etnično skupino;
globoko obžalujoč vsa nasilna dejanja, izvršena nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, kakor tudi druga takšna dejanja, ki so bila usmerjena zoper njihove domove, poslovne prostore, lastnino, šole, kulturne centre in svetišča, pa tudi vse napade na in v verskih objektih, krajih in romarskih središčih, ki pomenijo kršitev mednarodnega prava;
zavedajoč se, da so medsebojno sodelovanje, ki izboljšuje izvajanje že obstoječih pravnih sistemov, ki ščitijo posameznike pred diskriminacijo in zločini, storjenimi iz sovraštva, okrepljena medreligijska, medverska in medkulturna prizadevanja ter razširjeno izobraževanje o človekovih pravicah, pomembni prvi koraki v boju proti nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju zoper posameznike zaradi vere ali prepričanja;
zavedajoč se tudi pomembnosti, da žrtve nasilnih dejanj zaradi vere ali prepričanja in člani njihovih družin prejmejo ustrezno pomoč in podporo v skladu z veljavno zakonodajo,
1. sklene, da se 22. avgust določi za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja;
2. vabi vse države članice, relevantne organizacije sistema Združenih narodov in druge mednarodne in regionalne organizacije kakor tudi civilno družbo, vključno z nevladnimi organizacijami, s posamezniki in z zasebnimi sektorji, da na primeren način obeležijo Mednarodni dan;
3. prosi generalnega sekretarja, da opozori vse države članice, organizacije sistema Združenih narodov in civilnodružbene organizacije na to, da bi se ta resolucija ustrezno upoštevala.
Prevod: Agnes Kojc

Točka za prijavo kristjanofobije in vandalizma uperjenega proti slovenskim katoličanom

Verska svoboda osrednji dejavnik razvoja človeške družbe
»Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju na predlog Brazilije, Kanade, Egipta, Iraka, Jordanije, Nigerije, Pakistana, Poljske in Združenih držav Amerike sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je 22. avgust določila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
18. člen Splošne deklaracije človekovih pravic ZN določa, da ima vsakdo pravico do svobode misli, vesti in vere. To vključuje tudi pravico do svobodnega spreminjanja vere ali prepričanja ter svobodo, da vsakdo bodisi sam bodisi skupaj z drugimi ter javno ali zasebno izraža svojo vero ali prepričanje s poučevanjem, prakso, bogoslužjem in verskimi obredi.
Ker so v svetu nestrpna dejanja in nasilje nad posamezniki in skupinami zaradi njihove vere ali prepričanja v porastu, so zgoraj omenjene države Generalni skupščini Združenih narodov predlagale sprejetje posebne resolucije, s katero bi svet na to opozorili in tovrstna dejanja v bodoče preprečili.
Prav države, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in vsa civilna družba kot celota imajo pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja.
Papež Frančišek poudarja, da je nerazumljivo in zaskrbljujoče, da tudi danes v svetu ostajajo diskriminacije in omejitve pravic samo zaradi pripadnosti in javnega izpovedovanja določene vere. Še bolj pa je nesprejemljivo, da obstajajo celo resnična in dejanska preganjanja zaradi verske pripadnosti in tudi oboroženi spopadi. »To rani razum, ogroža mir in ponižuje človekovo dostojanstvo«. Za papeža je posebno boleče dejstvo, da so kristjani v svetu še posebej izpostavljeni diskriminaciji in nasilju. »Preganjanje kristjanov je danes celo silovitejše kot v prvih stoletjih Cerkve in obstaja več kristjanov mučencev kot v takratni dobi. In to se dogaja več kot 1700 let po Konstantinovem ediktu, ki je kristjanom podelil svobodo do javnega izpovedovanja njihove vere« (Nagovor papeža Frančiška udeležencem mednarodnega simpozija o verski svobodi z naslovom: Verska svoboda v mednarodnem pravu in svetovni konflikt vrednot, 20. junija 2014).
Misija Svetega sedeža v Ženevi je sodelovala pri predstavitvi omenjene Resolucije na sedežu organizacije. Kot v mnogih drugih okoliščinah je predstavila prepričanje Katoliške Cerkve o potrebnosti, da države članice Združenih narodov budno bdijo nad tem, da verska svoboda ostane ena izmed osrednjih dejavnikov razvoja človeške družbe, na katero se opirata tako graditev pravičnejšega sveta kot mirno sožitje med narodi.«

Nadškof msgr. dr. Ivan Jurkovič,
apostolski nuncij

Vir: Kanonist

Poletni tedni v Taizéju
2020-08-22 - 2020-08-30
V terminu od 23. do 30. avgusta 2020 načrtujemo romanje na poletne tedne v Taizéju. Na romanje se bomo odpravili, če bo zdravstvena situacija ugodna. Prijavnica in obvestila so na https://katoliskamladina.si/poletni-tedni-v-taizeju/, lahko pa nam pišete na taize@katoliskamladina.si.

Sv. Jernej, apostol
2020-08-23 - 2020-08-24
24. avgusta praznujemo praznik sv. Jerneja, apostola.
Jernej je bil eden izmed dvanajsterih apostolov, ki jih je Gospod izbral, da nadaljujejo njegovo delo. Iz evangeljskih knjig in Apostolskih del zvemo malo o njem. Po novejših novozaveznih raziskovanjih je istoveten z Natanaelom, o katerem nam pripoveduje evangelist Janez, da ga je Filip pripeljal k Jezusu. Ob tem prvem srečanju mu je Jezus takoj razodel svoj dar, da ve za skrivnosti, ko mu je izjavil, da ga je videl pod smokvinim drevesom, preden ga je Filip poklical in mu ga predstavil.
Natanael je bil doma iz Kane v Galileji, kjer je Jezus naredil prvi čudež. Ko je Filip pripovedoval prijatelju Natanaelu o svojem srečanju z Jezusom iz Nazareta, se je Natanael, ki je vedel, da Nazarečani niso bili na dobrem glasu, začudil in vprašal: »Ali mar more priti kaj dobrega iz Nazareta?« Ob takem nezaupanju je bilo Natanaelovo srečanje z Jezusom nepozabno. Ko ga je Jezus videl, da prihaja k njemu, je pohvalil njegovo odkritosrčnost in poštenost z besedami: »Glej, pravi Izraelec, v katerem ni zvijače.« Ko se je ta začudil, od kod ga pozna, mu je Jezus odgovoril: »Preden te je Filip poklical, ko si bil pod smokvinim drevesom, sem te videl.« V Natanaelu je bil premagan zadnji dvom, ko ga je Jezus prepričal s svojo vsevednostjo: »Učenik, ti si Sin božji, ti si kralj Izraelov.« Čeprav evangelist tega izrecno ne omenja, je Jezus gotovo že ob tem prvem srečanju izbral Natanaela za učenca, ki je potem vsa tri leta spremljal Gospoda na njegovih potih po Galileji, Judeji in Samariji.
Na seznamu apostolov Natanael izrecno ni omenjen, v splošnem ga istovetijo z apostolom Jernejem (Bartolomejem), to pa zato, ker Sveto pismo povsod omenja s Filipom tudi Jerneja že preden sta spoznala Jezusa, sta si bila prijatelja. Filip je Jerneja tudi pripeljal k Jezusu in mu ga predstavil. Po vsem tem je upravičena domneva, da Natanael in Jernej pomenita isto osebo. Vsekakor pa je bil Jernej med prvimi apostoli, ki jih je Gospod poklical. Po vstajenju srečamo Natanaela z drugimi apostoli, ki so lovili ribe v Genezareškem jezeru in se jim je Jezus prikazal.
Po poznejšem izročilu je Jernej oznanjal evangelij v Indiji, Mezopotamiji, Partiji, Likaoniji, Veliki Armeniji, morda tudi v Egiptu. Na začetku so ga nekaj časa spremljali Andrej, Matej ali Filip. Domnevajo, da je umrl mučeniške smrti v Armeniji v mestu Albanopolis, kjer so mu na ukaz kralja Astiaga živemu potegnili kožo s telesa, nato ga pa obglavili ali križali.
V 6. stoletju so svetnikove kosti prenesli iz Albanopolisa na otok Lipari, v 9. stoletju so jih prenesli v Benevent, od koder jih je leta 983 cesar Oton III. dal prenesti v sv. Jerneju posvečeno cerkev ob Tiberi v Rimu. Svetnikovo lobanjo hranijo od leta 1238 kot dragoceno relikvijo v stolnici v Frankfurtu. Nekaj svetih moči apostola Jerneja so že v dobi Karla Velikega imeli v Aachnu, kamor so od 14. stoletja tudi Slovenci radi romali; meščani iz Ljubljane in Kranja so imeli v Aachnu poseben oltar sv. Cirila in Metoda in stalnega slovenskega duhovnika.
Ime sv. Jerneja se omenja v rimski evharistični molitvi pri maši. Njegov god se 24. avgusta praznuje že od 9. stoletja dalje; od tedaj pa do leta 1955 je imel celo svojo vigilijo. Slovenci sv. Jerneja radi častijo, posvečenih mu je 12 farnih in 17 podružničnih cerkva. Jernejevo je ponekod velik kmečki praznik. Na Koroškem je jernejevo najimenitnejši dan za nabiranje zdravilnih zelišč, saj imajo ta dan posebno moč. Jernejevo je bil nekoč dan, ko so se plačevale obresti in računi, dan hvale za pospravljeno žetev. Jernej je tudi pomemben mejnik v jesenskem vremenu: Po vremenu sv. Jerneja rada se vsa jesen nareja. Ali: kakor sv. Jernej vremeni, se vsa jesen drži. Po Slovenskih Goricah postavljajo klopotce.
Upodabljajo ga s kratkimi lasmi in kratko pristriženo brado, v desnici drži nož, s kakršnim so ga drli, v levici pa knjigo, ker staro izročilo pravi, da je v Arabijo prinesel evangelij sv. Mateja in ga imel za podlago svojih misijonskih govorov.
Za svojega zavetnika ga časte knjigovezi, usnjarji, rokavičarji, strojarji, krojači, čevljarji, kmetje, viničarji in pastirji. Kličejo ga na pomoč pri živčnih boleznih in trganju.
Vir: Župnija Polzela

Obletnica kronanja Marije Pomagaj na Brezjah, praznik
2020-08-31 - 2020-09-01
1. septembra 1907, na angelsko nedeljo, je škof Anton Bonaventura Jeglič z zlatima kronama okrasil Marijo in Božje Dete v njenem naročju. S tem slovesnim dejanjem je okronal milostno podobo Marije Pomagaj. Ta dan je v ljubljanski nadškofiji praznik.

Teden molitve za duhovne poklice
2020-09-05 - 2020-09-13
Zaradi ostrih epidemioloških ukrepov v tednu pred nedeljo Dobrega Pastirja bomo molitveni teden za nove duhovne poklice obhajali v tednu pred škofijskim molitvenim srečanjem za nove duhovne poklice, ki bo 12. septembra na Brezjah. Začetek molitvenega tedna bo na angelsko nedeljo (23. nedelja med letom, 6. septembra), ko bo Jezus v evangeliju spodbudil: »Če se na zemlji dva izmed vas zedinita v kateri koli prošnji, jima bo vse storil moj Oče, ki je v nebesih« (Mt 18,19). Molitveni teden bomo končali na Brezjah. Povabim vas, da med tednom uporabite knjižico, ki jo je pripravila Škofija Koper in ste jo dobili aprila. Naslov molitvenega tedna je: Duhovni poklic – zaklad v glinasti posodi (prim. 2 Kor 4,7). Apostol Pavel spominja, da smo verniki glina, torej upogljivi in slabotni. Brez Božje moči ne moremo ničesar storiti. Prav ta moč, ki prihaja do izraza v naši slabotnosti, rešuje, zdravi in postavlja na noge.
Povabite vernike, da tudi po domovih povečajo gorečnost za nove duhovne poklice.

Teden vzgoje 2020: Slovenija, moja domovina
2020-09-05 - 2020-09-13
»Učence je treba seznaniti z vsemi potrebnimi rečmi, ki jih čakajo v prihodnjem javnem življenju, da bode šola deci modra priprava za javno življenje.«
(bl. Anton Martin Slomšek)
Vabimo, da se ob začetku šolskega in katehetskega leta med 6. in 13. septembrom 2020 pridružite Tednu vzgoje.
Gradivo za leto 2020 je na voljo TUKAJ.
Društvo katoliških pedagogov Slovenije (DKPS) v sodelovanju s Slovenskim katehetskim uradom (SKU) pripravlja tretji Teden vzgoje, ki je letos posvečen tematiki “Slovenija, moja domovina”. Spodbuditi želimo ljubezen do domovine in hvaležnost za samostojno državo Slovenijo.
Z našimi razmišljanji želimo letos še posebej osvetliti pogled na temo domovine in države Slovenije ter z blagoslovom in molitvijo poudariti, da verjamemo v moč Božjega varstva v prihajajočem šolskem in katehetskem letu.
Dogodki v tednu vzgoje:

Tiskovna konferenca bo v ponedeljek, 31. 8. 2020, ob 11.00, v prostorih Družine (Krekov trg 1). Na njej bo sodeloval pomožni škof msgr. dr. Franc Šuštar – predsednik Komisije za šolstvo pri Slovenski škofovski konferenci, ki bo prebral izjavo o vzgoji.
Knjižica z besedili – uvod v sveto mašo, kratko razmišljanje in prošnje za vse potrebe. Vsaka župnija lahko pripravljeno gradivo uporabi pri sveti maši, v svojem glasilu/oznanilih, na župnijski spletni strani ipd. Besedilo bo v prihodnjih dneh objavljeno na spletni strani Društva katoliških pedagogov Slovenije (DKPS) in Slovenskega katehetskega urada (SKU).
Vabimo, da se teden začne z branjem Izjave o vzgoji msgr. dr. Franc Šuštarja, v nedeljo 6. 9. 2020. Zaključi pa z blagoslovom za novo šolsko leto, ki ga spremlja blagoslov šolskih torb, na katehetsko nedeljo 13. 9. 2020. Otroke, pedagoške delavce in starše izročamo v Božje roke, jih redno blagoslavljamo in zanje molimo. Priporočila glede blagoslova uporabljajte skladno s trenutno epidemiološko sliko in smernicami SŠK in NIJZ.
Dodatno gradivo: če bi kdo želel več gradiva na letošnjo temo Tedna vzgoje, ga bo našel v reviji Vzgoja št. 84., december 2019 – članki iz mednarodne konference “Vzgoja za ljubezen do domovine in države”.

Vabljeni, da Teden vzgoje pospremimo z molitvijo in aktivnim sodelovanjem po župnijah.
Več informacij: DKPS (dkps.pisarna@gmail.com; 01 43 83 983) in SKU (sku@rkc.si; 031 312 110).

Praznik Marijinega rojstva
2020-09-07 - 2020-09-08
Praznik Marijinega rojstva obhajamo 8. septembra. Katoliška in Pravoslavna Cerkev Marijino rojstvo praznujeta na isti dan.

Zgodovinski podatki o prazniku
Praznik Marijinega rojstva izvira iz Palestine, iz časa posvetitve cerkve v Jeruzalemu, ki jo izročilo prepoznava kot baziliko sv. Ane, Marijine matere. Praznovanje Marijinega rojstva se je najprej razširilo na Vzhodu, v Rimu, kamor so ga prinesli vzhodni menihi, pa so ga začeli obeleževati ob koncu 7. stoletja. Postopno in na različne načine se je praznik v naslednjih stoletjih razširil tudi drugod po zahodni Evropi.
Od 13. stoletja naprej je dobil še večji pomen, saj je postal slovesni praznik, pred katerim je potekala posebna osemdnevna priprava (osemdnevnica), na sam predvečer praznika pa je bila uvedena vigilija (molitveno bdenje). Osemdnevnico je papež Pij X. (1903–1914) skrajšal, Pij XII. (1939–1958) pa leta 1955 docela odpravil. Praznik Marijinega rojstva danes tako vzhodno kot zahodno cerkveno izročilo obhajata 8. septembra, natanko 9 mesecev po prazniku Marijinega brezmadežnega spočetja, ki ga Cerkev obhaja 8. decembra.

Pomen praznika Marijinega rojstva
Evangeliji o Marijinem rojstvu ne poročajo. Izročilo praznika Marijinega rojstva temelji na apokrifnem spisu z naslovom Janezov protoevangelij iz konca 2. stoletja. Avtorstvo dokumenta je sicer dvomljivo, opisuje pa pomembno zgodovinsko dejstvo rojstva Jezusove matere. Katoliška Cerkev se skozi cerkveno leto, poleg Jezusovega rojstva, spominja rojstva še dveh oseb: Marije in Janeza Krstnika. Pri ostalih svetnikih se vedno spominja le dneva njihove smrti. Razlog za to je edinstveno poslanstvo, ki sta ga oba opravila v zgodovini odrešenja. S tega vidika je Marijino rojstvo, tako kot rojstvo Janeza Krstnika, v neposredni povezavi s prihodom Odrešenika Jezusa Kristusa na svet. Marijino rojstvo in njena življenjska pot imata zato pomen, ki presega njeno osebo.
Marijino življenje je neločljivo povezano z Jezusovim življenjem, saj je s svojim materinstvom soudeležena v odrešenjskem načrtu, ki ga je Bog pripravil za človeka in vsebuje učlovečenje, življenje, smrt in vstajenje Božjega sina Jezusa Kristusa. Marija je kot Odrešenikova mati vključena v samo jedro odrešenjskega načrta.
Slovensko izročilo o prazniku Marijinega rojstva
Naši predniki so praznikoma Marijinega vnebovzetja (15. avgust) in Marijinega rojstva (8. september) dali slovensko ime: veliki in mali šmaren oziroma vélika in mala maša, pa tudi velika in mala gospojnica. Obdobje med tema dvema praznikoma je znano kot obdobje romanj v Marijina romarska svetišča. Ponekod v skladu z izročilom na malo mašo ohranjajo navade, ki veljajo za veliko mašo (npr. blagoslov rož ipd.). Ta dan pomeni že začetek jeseni, saj ponekod mala maša za suknjo vpraša ali pa odpre dolinsko pašo (mala maša – v vsakem grmu paša).
Vir: Katoliška Cerkev

Pastoralni tečaj 2020
2020-09-08 - 2020-09-09
Vabljeni na pastoralni tečaj v Zavod sv. Stanislava v Šentvid nad Ljubljano, ki bo v sredo, 9. septembra, z začetkom ob 9.00. Letošnji pastoralni tečaj bo potekal pod naslovom »Kaj je korona prinesla in kaj odnesla?«. Korona je statistično gledano prinesla neke premike, ki jih nismo načrtovali, ki jih nismo niti pričakovali. V prvem delu pastoralnega tečaja bo dr. Vinko Potočnik naredil »povzetek« svojih anket: kako smo duhovniki, redovniki in laiki »preživeli« prvi val koronavirusa. Moramo priznati, da nam je »korona« spremenila »pogled«. Nekaj, kar je bilo še včeraj odsvetovano, smo čez noč začeli »spodbujati«. Te izkušnje, tako od doma kot iz tujine, bo v nadaljevanju z nami delil p. dr. Andrej Šegula OFMConv. O konkretnih korakih bi lahko spregovoril kdorkoli izmed nas, ki se je znašel na svoj način. V nadaljevanju bodo na to »konkretizacijo« spregovorili: predavatelja in par gostov, ki so se v času prvega vala epidemije posebej trudili na področju oznanjevanja in kateheze. V zadnjem delu tečaja bo eksorcist Janez Kavčič predstavil obrednik o eksorcizmu in njegovo uporabnost.
Vabljeni!
Igor Dolinšek
voditelj PS

Molitveni dan za duhovne poklice
2020-09-12 07:30 - 11:00
V soboto, 12. septembra, bo na Brezjah škofijski molitveni dan za nove duhovne poklice. Ob 8.30 bo molitev rožnega venca, nato molitvena ura in ob 10.30 sveta maša. Kljub temu da bo bogoslužje na prostem, vabim, da rizične skupine ostanejo doma in pobožno spremljajo dogajanje preko radijskih sprejemnikov.
Letošnja poslanica papeža Frančiška za 57. svetovni molitveni dan za duhovne poklice govori o štirih ključnih besedah: trpljenje, hvaležnost, pogum in hvalnica. Vsakega premetavajo valovi težav, dvomov in strahov. Jezus je tisti, ki kliče tudi v razburkanih časih. Zahteva odločitev, pogum kljub mnogim vprašanjem. Na ta način v veri predamo strahove in vznemirjenost in svoje življenje po Marijinem zgledu naredimo za večno hvalnico Gospodu.
Jure Ferlež
voditelj KPP

Nabirka za Sveto deželo
2020-09-12 - 2020-09-13
Papež Frančišek je odločil, da bo nabirka za Sveto deželo letos potekala v nedeljo, 13. septembra 2020, na dan pred praznikom povišanja svetega križa. Nabirka naj bi v skladu s tradicijo potekala na veliki petek, 10. aprila, vendar zaradi ukrepov v obdobju pandemije koronavirusa to ni bilo mogoče. Krščanske skupnosti v Sveti deželi, ki so prav tako izpostavljene okužbi in že sicer pogosto živijo v zelo težkih okoljih, vsako leto prejemajo pomoč s strani velikodušne solidarnosti vernikov po vsem svetu, da lahko tako nadaljujejo s svojo evangeljsko navzočnostjo, vzdržujejo šole in skrbstvene strukture, ki so odprte za vse državljane in namenjene človeški vzgoji, mirnemu sobivanju in oskrbi predvsem najmanjših in najrevnejših. Leta 2018 smo slovenski verniki v ta namen darovali 84.072,92 evrov. Zahvaljujemo se vsem, ki so namenili svoj dar kristjanom v Sveti deželi.
dr. Tadej Strehovec
generalni tajnik SŠK

Praznik povišanja Svetega križa
2020-09-13 - 2020-09-14
Skoraj 300 let je bil Gospodov grob in križ globoko zakopan v zemlji. Ko je cesar Konstantin dal kristjanom svobodo je njegova mati Helena dala kopati tam, kjer je moral biti Gospodov grob in križ. Razkrili so grob in našli križ.
Konstantin je dal nad Gospodovim grobom sezidati cerkev Kristusovega vstajenja in cerkev Svetega križa, ali kakor navadno pravimo cerkev Božjega groba. Cerkvi sta bili med seboj povezani, sta bili posvečeni 13. septembra 335. V veličastni cerkvi Božjega groba (Svetega križa) so naslednji dan, to je 14. septembra, prvič izpostavili relikvijo svetega križa v slovesno češčenje. Od tedaj naprej so vsako leto na ta dan praznovali „povišanje svetega križa“. Tako je posvečenje dvojne cerkve skupaj z izpostavitvijo ostankov Jezusovega križa bilo povod za najstarejši praznik v čast svetemu križu.
Kmalu so obhajali ta praznik tudi v Carigradu. V Rimu ga je uvedel v 7. stoletju papež Gregor Veliki. Praznik nas spodbuja, naj z živo vero častimo podobo križa, veliko znamenje krščanstva. Na križu je trpel sam Božji Sin Jezus Kristus. Na njem je umrl On, ki ga je Bog dal za nas vse, ki je vstal od mrtvih in sedaj pri Očetu prosi za nas. Praznik nas spominja, da je Božja Ljubezen tako velika in močna, da je izničila lastnega Sina, da bi bili mi odrešeni. To nas vodi do spoznanja, da je ljubezen vedno, združena z žrtvijo. Ljubezni je lastno, da se žrtvuje, da trpi, da se izniči.
Praznik povišanja svetega križa nas vabi, naj bi se radi ozirali na križ, saj nam bo pogled nanj odkrival edine resnične vrednote. Križ nam govori, da je na začetku vsega ljubezen. Govori nam, da je ljubezni lastno, da se žrtvuje. Križ nam govori, da samo nesebično žrtvovanje in izpričanje rodi ljubezen in vodi v življenje. Zato nam križ vedno kliče v zavest Jezusove besede: „Če hoče kdo priti za menoj, naj se odpove sam sebi in vzame svoj križ ter hodi za menoj. Kdor namreč hoče svoje življenje rešiti, ga bo izgubil. Kdor pa svoje življenje zgubi zaradi mene, ga bo našel“ (Mt 16, 24-25).
Iz spletne strani www.kapitelj.com. Vir: France Oražem; Leto Kristusove skrivnosti 95 – 96

Stična mladih
2020-09-18 - 2020-09-19
Zaradi omejitev zbiranja in s ciljem zagotavljanja največje možne varnosti udeležencev, bo srečanje mladih katoličanov, na katerem se navadno zbere okrog 5000 mladih, letos razpršeno na več krajev po Sloveniji.
Stična mladih bo potekala na 34 različnih lokacijah po vseh šestih škofijah v Sloveniji. Seznam lokacij je priložen spodaj, na voljo pa je tudi na spletni strani sticna.net, pod zavihkom “Kako v Stično”.
Mladi so povabljeni, da se Stične mladih udeležijo na sebi najbližji lokaciji. Letos bo za vse obiskovalce obvezna spletna prijava na dogodek, da bodo imeli organizatorji na lokacijah pregled nad številom udeležencev in bodo lahko vzdrževali ustrezne ukrepe.
Zaradi razpršene izvedbe lahko tokrat na srečanju pričakujemo nekatere prilagoditve. Koncert in vsebinski program bosta posneta vnaprej, udeleženci Stične mladih pa si ju bodo lahko ogledali na dan dogodka na katerikoli izmed lokacij. Svete maše bodo potekale lokalno, možen pa bo tudi ogled prenosa iz opatije Stična.
Med preostalimi aktivnostmi, kot so delavnice, šport, adoracija in ulica, bodo lokalni organizatorji lahko izbirali in ga pripravili po svojih zmožnosti ter glede na potrebe in želje tamkajšnjih udeležencev. Ustvarjalci Stične mladih pripravljajo priročnik z naborom idej in navodili za posamezne aktivnosti, ki ga bodo lokalni organizatorji prejeli na predhodno organiziranih informativnih srečanjih.
“Lokalne organizatorje in mlade spodbujamo k čim večji proaktivnosti pri izvedbi Stične mladih ter seveda pozivamo k doslednemu upoštevanju vseh ukrepov po navodilih NIJZ. Hkrati smo jim iskreno hvaležni, da so sprejeli našo pobudo in privolili k sodelovanju pri izvedbi letošnjega srečanja,” pravijo ustvarjalci dogodka.
Letošnja Stična mladih bo predvidoma ponujala 14 raznolikih delavnic za vse starostne skupine udeležencev. Posnetke si bo možno po izbiri ogledati na YouTube kanalu Stične mladih. Vsebina in izvajalci delavnic bodo razkriti kmalu na spletni strani in družbenih omrežjih Stične mladih.
Lokacije, kjer bo potekala 39. Stična mladih v naši nadškofiji:

Dekanija Radovljica; lokacija – Župnija Radovljica
Dekanija Kranj; lokacija – Župnija Kranj – Šmartin
Dekanija Šenčur; lokacija – Župnija Velesovo
Dekanija Kamnik; lokacija še ni potrjena*
Dekanija Ljubljana Šentvid; lokacija – Župnija Podutik
Dekanije Ljubljana Vič, Rakovnik in Center; lokacija – Župnija Ljubljana – Vič
Dekanija Moste; lokacija – Župnija Sv. Jakob ob Savi
Dekanija Litija; lokacija – Župnija Šmartno pri Litiji
Dekanija Grosuplje; lokacija – Župnija Stična
Dekanija Ribnica; lokacija – Župnija Ribnica
Dekanija Cerknica; lokacija – Župnija Cerknica

Lokacije v ostalih škofijah:
Celjska škofija

Dekaniji Šaleška dolina in Gornji Grad; lokacija – Župnija Velenje – sv. Martin
Dekaniji Braslovče in Žalec; lokacija – Župnija Prebold
Dekanija Celje; lokacija – SMC Celje
Dekaniji Šmarje pri Jelšah in Rogatec; lokacija – Župnija Šmarje pri Jelšah
Dekanija Kozje; lokacija – Župnija Sv. Peter pod Svetimi Gorami
Dekanija Nova Cerkev; lokacija – Župnija Vitanje

Koprska škofija

Dekaniji Tolmin in Kobarid; lokacija – Župnija Tolmin
Dekaniji Nova Gorica in Šempeter; lokacija – Župnijska cerkev Kristusa Odrešenika
Vipavska dekanija in dekanija Idrija – Cerkno; lokacija – Škofijska gimnazija Vipava
Dekanija Postojna; lokacija – Župnija Postojna
Dekanija Ilirska Bistrica; lokacija – Župnija Ilirska Bistrica
Dekaniji Koper in Dekani; lokacija – Župnija Koper – sv. Marko

Mariborska nadškofija

Dekanija Maribor; lokacija – Zavod Antona Martina Slomška
Dekanija Lenart v Slovenskih goricah; lokacija – Župnija sv. Lenart
Dekanija Ptuj; lokacija – Župnija Ptuj – sv. Ožbalt, cerkev sv. Leopolda Mandića
Dekanija Slovenska Bistrica; lokacija – Župnija Slovenska Bistrica
Dekanija Slovenske Konjice; lokacija – Župnija Prihova
Koroška naddekanija; lokacija – Župnija Stari trg pri Slovenj Gradcu
Dekanija Dravsko polje; lokacija – Župnija Slivnica pri Mariboru

Murskosoboška škofija

Lokacija – Župnija Murska Sobota

Novomeška škofija

Dekanija Leskovec; lokacija – Župnija Šentjernej
Dekanija Novo mesto; lokacija – Zavod Friderik Irenej Baraga
Dekanija Črnomelj; lokacija še ni znana*

* – Lokacija dne, 10. avgust 2020, še ni potrjena.

Dodatne informacije:
Jure Čehovin
odgovorni za odnose z javnostmi pri Katoliški mladini
jure@katoliskamladina.si
Lucija Marinček
odgovorna za odnose z javnostmi pri Stični mladih
pr@sticna.net

Nedelja svetniških kandidatov v ljubljanski metropoliji
2020-09-19 - 2020-09-20
Kljub negotovim razmeram, ki jih doživljamo spričo nepojenjanja nalezljive bolezni, se je odbor za pripravo nedelje svetniških kandidatov odločil, da začnemo s pripravami na praznovanje, v upanju, da se bodo razmere umirile do te mere, da bo slovesnost varno obhajati. Nedeljo svetniških kandidatov ljubljanske metropolije profesorja Antona Strleta, škofa Janeza Frančiška Gnidovca, škofa Friderika Baraga, nadškofa Antona Vovka, duhovnika Andreja Majcna, bomo tako letos obhajali v nedeljo, 20. septembra 2020, v uršulinski cerkvi Svete Trojice v Ljubljani. V ospredju praznovanja bo lik Božjega služabnika profesorja Antona Strleta, katerega 105. obletnico rojstva smo obhajali januarja letos. Ob 16. uri bo v cerkvi molitvena ura. Sledilo bo somaševanje, ki mu bo predsedoval ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore OFM. Maša bo nedeljska v beli barvi. Po končani sveti maši bo v cerkvi še kratka predstavitev beatifikacijskih postopkov.
Za pripravljalni odbor
msgr. Blaž Jezeršek

Sv. Matej – apostol
2020-09-20 - 2020-09-21
21. septembra praznujemo god sv. Mateja, apostola in mučenca.
Ta dan se pri maši bere odlomek iz evangelija po Mateju, ki pripoveduje, kako je Jezus tega apostola poklical in kako je ta takoj pustil svojo službo in šel za njim. Za stare cerkvene očete je bila stvar preprosta: prvi evangelij je napisal apostol Matej. Sodobni razlagalci Svetega pisma pa pravijo, da pisca tega evangelija ne smemo enačiti s cestninarjem Matejem, ki ga je Učitelj iz Nazareta poklical med svoje izbrane učence – apostole. Evangelista Marko in Luka, ki sta tudi zabeležila ta dogodek, poklicanega cestninarja imenujeta Levi, Marko pa dodaja še ime njegovega očeta – Alfej. Danes je med strokovnjaki skoraj soglasno prepričanje, da je Matejev evangelij zapis ustne kateheze apostolov, zlasti apostola Petra, katerega je okoli leta 80 opravil izobražen Jud, ki je bil postal kristjan.
Preden ga je Gospod poklical, je Matej–Levi opravljal službo cestninarja ali mitničarja v Kafarnaumu. Ta poklic je bil pri Judih na slabem glasu: cestninarje so enačili s pogani in z javnimi grešniki, z roparji in razbojniki. Dejstvo, da se je Jezus ozrl nanj, ga je tako prevzelo, da je brez oklevanja pustil vse in šel za njim. Gospoda je spremljal po Palestini, vpijal njegove besede in strmel nad njegovimi deli. Po Jezusovi smrti, vstajenju in vnebohodu si je zadal nalogo, da svoje rojake prepriča, da je Jezus iz Nazareta pravi Mesija, ki so ga napovedovali preroki stare zaveze.
Staro izročilo pripoveduje, da je apostol Matej dolgo časa deloval v Etiopiji, kjer je spreobrnil veliko ljudi, celo samega kralja z vso družino, potem ko je obudil od mrtvih njegovo lepo hčerko Ifigenijo. Ta je po prejemu svetega krsta naredila zaobljubo devištva in je zavrnila novega kralja Hirtakusa, ki se je hotel z njo poročiti. Kralj se je razsrdil na apostola Mateja, češ da ji je on vtepel v glavo te misli, in ga je dal prebosti s sulico, ko je obhajal sveto daritev. To naj bi se zgodilo okoli leta 69. Za časa papeža Gregorija VI. (1046) so njegove posmrtne ostanke prenesli v italijansko mesto Salerno. Njegov grob kažejo v kripti tamkajšnje stolnice in obiskujejo ga številni romarji.
Apostola Mateja upodabljajo s človekom ali z angelom kot simbolom prvega evangelija (po videnju preroka Ezekijela), s knjigo, z mečem ali s sulico (orodjem mučeništva), pa tudi z mošnjo in računsko deščico, kakršno so imeli cestninarji. Kot svojega zavetnika ga častijo finančni in davčni uradniki, cariniki, menjalci in knjigovodje.
Na Slovenskem je apostol Matej dokaj češčen svetnik, vendar pa nima nobene župnijske cerkve, posvečenih mu je le nekaj podružnic. Ob godu sv. Mateja se pričenja koledarska jesen, zato ta svetnik velja za napovedovalca vremena. Pregovor pravi: »Če je sv. Matevž vedren, prijetna bo jesen.«
Ime Matej je med Slovenci zadnje čase vedno bolj priljubljeno. Razširjene so najbolj te oblike: Matej, Matevž, Tevž, Tevžek, Matejko, Matko, Tejko, Teo. Pogoste so tudi ženske oblike: Mateja, Matejka, Matka, Teja, Tejka.

Vir: Revija Ognjišče.

Plenarno zasedanje Sveta evropskih škofovskih konferenc 2020
2020-09-24 - 2020-09-27
V Pragi na Češkem bo od 25. do 27. septembra 2020 potekalo redno plenarno zasedanje Sveta evropskih škofovskih konferenc (CCEE). Slovensko škofovsko konferenco (SŠK) bo zastopal ljubljanski nadškof metropolit in predsednik SŠK msgr. Stanislav Zore OFM. Letos bo plenarno zasedanje zaradi zdravstvenih razmer potekalo tudi preko videokonference.
Letošnja osrednja tema bo Cerkev v Evropi po pandemiji – Priložnosti za stvarstvo in za skupnosti. S pomočjo okrožnice papeža Frančiška Laudato si’, ki letos praznuje 5. obletnico objave, in v luči mednarodnih dogodkov zaradi epidemije COVID-19, bodo evropski škofje razpravljali o posledicah pandemije. Udeleženci se bodo ustavili ob verskih, pastoralnih in ekoloških posledicah, ki bodo sledile temu obdobju.

Svet evropskih škofovskih konferenc (CCEE) vključuje štiriintrideset evropskih škofovskih konferenc, ki jih zastopajo njihovi predsedniki. Člani Sveta so tudi nadškofje iz Luksemburga, Kneževine Monako, Cipra ter škof iz Kišinjeva v Moldaviji in eparh škofije Mukačevo iz Ukrajine. Status rednih gostov imata predsednik Kazahstanske škofovske konference in jeruzalemski latinski patriarh. Od 8. oktobra 2016 je predsednik Sveta nadškof iz Genove v Italiji kardinal Angelo Bagnasco, podpredsednika pa sta predsednik Škofovske konference Anglije in nadškof Westminstra kard. Vincent Nichols ter predsednik Poljske škofovske konference in nadškof mesta Poznań msgr. Stanisław Gądecki. Generalni tajnik Sveta je od 14. septembra 2018 dr. Martin Michalíček, sedež tajništva pa je v St. Gallnu v Švici.
Svet je v obdobju 2006-2016 vodil predsednik kard. Erdő Péter, nadškof Esztergoma-Budimpešte in madžarski primas.
Slovenijo od 26. marca 2017 zastopa predsednik Slovenske škofovske konference in ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore.
Vir: Katoliška Cerkev

Vpis na orglarsko šolo v Ljubljani 2021
2020-09-25 16:00
Sprejemni izpit za vpis v Orglarsko šolo v Ljubljani bo v petek, 25. septembra 2020, ob 17. uri v prostorih Orglarske šole na Poljanski 4 v Ljubljani (Teološka fakulteta).
Orglarska šola v Ljubljani je ena prvih glasbeno-izobraževalnih ustanov v Sloveniji. S svojim delovanjem je začela že leta 1877 in do leta 1944, ko je bila ukinjena, izobrazila veliko število cerkvenih glasbenikov. V odloku z dne 14. 10. 1970, torej pred 50 leti, je takratni ljubljanski nadškof msgr. Jožef Pogačnik za vodjo ljubljanskega stolnega kora imenoval Jožeta Trošta in mu naložil nalogo, da postopoma obudi k življenju orglarsko šolo. Tako je šola leta 1971 vnovič odprla svoja vrata in začela načrtno skrbeti za vzgojo in izobraževanje primernih glasbeno-liturgičnih sodelavcev, ki so še danes aktivni v naših župnijah.
V današnjem času, polnem številnih ponudb, tudi na področju glasbe, ima Orglarska šola v Ljubljani prav posebno vlogo. Njena posebnost je v celostnem pristopu, ki ob pouku orgel vzgaja tudi za liturgično igro ter v ponudbi raznovrstnih teoretičnih predmetov izobražuje primernega glasbeno-liturgičnega sodelavca.
Dodatne informacije po e-pošti: orglarska.sola.lj@rkc.si
Gregor Klančič,
vodja Orglarske šole v Ljubljani
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Mihael, Gabrijel, Rafael - nadangeli, praznik
2020-09-28 - 2020-09-29
V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli.
V bogoslužju je v četrti evharistični molitvi v hvalospevu na Boga Očeta, lepo rečeno: »Edini ti si dober in vir življenja, vse si ustvaril zato, da bi svoje stvari napolnil z blagoslovom in mnoge razveselil s sijajem svoje luči. Pred teboj stoje neštete množice angelov, ki ti noč in dan služijo, gledajo slavo tvojega obličja in te nenehno poveličujejo.« V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli. To so: Mihael, Gabriel in Rafael. Po prenovljenem bogoslužnem koledarju obhajamo njihov praznik skupaj 29. septembra, ko je bil poprej praznik nadangela Mihaela; praznik nadangela Gabriela je bil 24. marca, nadangela Rafaela pa 24. oktobra.
Mihael pomeni ‘kdo kakor Bog?’. Že po imenu je Mihael postavljen v bojno nasprotje s prišepetavanjem kače–satana v raju, ki hoče prvega človeka zapeljati v odpad od Boga. Prvikrat ime Mihael navaja prerok Daniel, ki Mihaela označuje kot ‘velikega kneza’. V Novi zavezi ga vidimo v prepiru s hudičem zaradi Mojzesovega trupla. V knjigi Razodetja pa Mihael nastopa kot voditelj angelov, ki v boju s satanom in njegovimi angeli dosežejo sijajno zmago. Na to se nanaša molitev k nadangelu Mihaelu kot zavetniku vesoljne Cerkve v boju zoper zalezovanje hudih duhov, ki se je od papeža Leona XIII. naprej molila po vsej katoliški Cerkvi po tihih mašah. Nadangela Mihaela najpogosteje upodabljajo z mečem in sulico kot borcem zoper zmaja – satana.
Gabriel pomeni po hebrejskem deblu ‘božji mož’ ali ‘božji junak’. V Stari zavezi je omenjen le v Danielovi knjigi, v Novi zavezi pa Gabriel oznani rojstvo Janeza Krstnika in Jezusovo rojstvo. Najprej in najbolj pogosto so ga upodabljali v zvezi z Gospodovim oznanjenjem Mariji. Pri oznanilu rojstva Janeza Krstnika duhovniku Zahariju se angel predstavi: »Jaz sem Gabriel, ki stojim pred Bogom. Poslan sem, da spregovorim s teboj in ti sporočim to veselo novico.« Češčenje nadangela Gabriela se je uveljavilo po 10. stoletju, šele papež Benedikt XV. je njegov praznik leta 1921 raztegnil na vso Cerkev in določil, naj se povsod praznuje 24. marca, dan pred praznikom Marijinega oziroma Gospodovega oznanjenja. Pij XII. je leta 1952 nadangela Gabriela razglasil za nebeškega zavetnika radia in vseh sredstev družbenega obveščanja. V ljudski vernosti pa so nadangela Gabriela kot svojega zavetnika že prej častili sli, poštni uradniki in raznašalci časopisov.
Nadangel Rafael, čigar ime pomeni ‘božje zdravilo’ ali ‘Bog je ozdravil’, se omenja v svetopisemski Tobijevi knjigi. Ko pride v hišo pobožnega Tobija, se predstavi: »Jaz sem Rafael, eden izmed sedmih, ki stojimo pred Gospodom.« Spremljal je njegovega sina, mladega Tobija, na potovanju v daljno deželo, da je njegovo bodočo ženo Saro rešil mučenja hudobnega duha in da je po vrnitvi ozdravil starega Tobija. Zato velja nadangel Rafael v krščanskem izročilu za angela, ki pomaga človeku predvsem dosegati zdravje, pa tudi kot tistega, ki spremlja ljudi na potovanjih. Krščanska organizacija za pomoč izseljencem se imenuje Rafaelova družba. Nadangela Rafaela navadno slikajo kot popotnika s palico in bučko, včasih z ribo in kot spremljevalca mladega Tobija. Njegov praz–nik so od 11. stoletja dalje obhajali na različne datume, papež Benedikt XV. pa je leta 1921 določil, naj se po vsej zahodni Cerkvi obhaja 24. oktobra.
Imena vseh treh nadangelov so tudi priljubljena krstna imena: pri nas ima največ varovancev nadangel Mihael, nekaj manj Gabriel, še nekoliko manj pa Rafael. Uveljavljene so številne moške in ženske oblike teh imen.

Vir: revija Ognjišče.

Teden za življenje 2020
2020-10-03 - 2020-10-11
Od 4. do 11. oktobra bo v Sloveniji potekal Teden za življenje 2020 pod geslom »Da bi si bili dobri sopotniki na poti v prihodnost.« (Nadškof dr. Alojzij Šuštar)
Človek je bitje, ki je na poti. Na poti uresničevanja življenjskega smisla, cilja, upanj in sanj. Na tej poti so človeku dani drugi, kot sopotniki. Na tej poti tudi sami iščemo druge. Učimo se živeti drug z drugim. Učimo se živeti za Drugega. Kakor pšenični klas.
Ko letos mineva 100 let od rojstva dr. Alojzija Šuštarja, njegova duhovna dediščina zelo aktualno nagovarja vse nas, ki živimo v skupni deželi pod Triglavom. On, ki je bil »kakor velik pšenični klas, iz katerega se na vse strani vsipajo zrna za novo rast« (A. Uran), je bil človek spoštljivega dialoga z vsemi in iskrenega prizadevanja za skupno dobro. S svojim zgledom in svojo besedo nas tudi danes, v današnjih razmerah vabi, da bi si bili dobri in plemeniti sopotniki na skupni poti, ki se je pred 30 leti kakor čudežno odprla pred nami, z njegovo veliko pomočjo.
To povabilo, »da bi si bili dobri sopotniki«, razumevamo tako, da bi cenili drug drugega in spoštovali življenje in človeško dostojanstvo vsakega; da bi se znali poslušati, prepoznavati resnične potrebe drugega, soočati različnost pogledov, se spoštovati v različnosti in iskati to, kar je skupno; da bi znali skrbeti za druge, še posebej za tiste med nami, ki so najbolj ranljivi, predvsem na začetku in na koncu zemeljske poti; da bi si znali priznati napake, se opravičiti, odpustiti, začeti znova. Se znova odpraviti skupaj na pot.
Kam vodi pot? Globoko v srcu vsakega človeka je isto hrepenenje. Da bi živel, bil srečen, skupaj z drugimi, za vedno. »Če sonca ni, od kod to hrepenenje? … O, sonce je! Je, ker ga slutimo, ker ga v globini duše čutimo« (Oton Župančič).
V to hrepenenje zaupamo. V tem hrepenenju, ki nas priteguje v prihodnost, k cilju, k Luči, hodimo. Z naklonjenostjo drug do drugega. V skupnem iskanju poti naprej in v skupnem prizadevanju. In v spoznavanju, da smo si bratje, ker imamo vsi enega Očeta.

Letos zaradi covid razmer niso pripravili srečanj in tudi ne sv. maše na Brezjah ob začetku Tedna. Majhna skupina pa bo pred začetkom Tedna izročila na Brezjah Teden po Mariji Gospodu. Vsebine Tedna bodo – tudi v obliki videoposnetkov – objavljene na strani www.gibanjezazivljenje.si.
Vsebine Tedna bodo – predvidoma tudi v obliki videoposnetkov – objavljene na strani https://gibanjezazivljenje.si/#teden
Kontakt: Društvo GIBANJE ZA ŽIVLJENJE, Rimska c. 13, 1000 Ljubljana, e-pošta: drustvo@gibanjezazivljenje.si, GSM: 031 806 248.
s. Mirjam Cvelbar SL

Blagoslov relikviarija svetega Frančiška Asiškega in praznovanje Frančiškove nedelje na Brezjah
2020-10-04 09:00
Na prvo oktobrsko nedeljo v Slovenskem Marijinem narodnem svetišču obhajajo rožnovensko nedeljo, ki je obenem tudi Frančiškova nedelja. Ob tem praznujejo obletnico posvetitve cerkve in razglasitve bazilike Marije Pomagaj. Letos bo v osrednjem Marijinem svetišču še prav posebej slovesno, saj bodo blagoslovili novi relikviarij svetega Frančiška Asiškega.
Relikviarij, delo Christopha Steidl Porenta, bo v nedeljo, 4. oktobra 2020, med sveto mašo ob 10. uri blagoslovil provincialni minister p. Marjan Čuden.
V 13. stoletju je Sveti Duh vesoljni Cerkvi podaril svetega Frančiška Asiškega, ki je z vsem svojim srcem in življenjem hotel posnemati Jezusovo življenje in njegove besede »sine glossa« (brez komentarja). Ob poslušanju evangelija je vzkliknil: »To je, karhočem; to je, kar iščem, in to želim izpolniti z vsem svojim srcem!«
V začetku novega tisočletja praznujejo 800-letnico častitljivih jubilejev, ki so povezani s sv. Frančiškom in redom manjših bratov (med drugim: 1219, srečanje s sultanom Melek-el-Kamelom; 1223, postavitev prvih jaslic v Grecciu; 1224, Frančišek prejme Kristusove rane na gori La Verna; 1226, Frančišek umre na goli zemlji pri Porciunkuli).
Obletnice nas, skupaj z novim relikviarijem, spodbujajo k tesnejši hoji za Kristusom po poti evangelija.
Christoph Steidl Porenta je edini zlatar in srebrokovačv Sloveniji, ki izdeluje unikatni nakit, oblikuje kelihe, posode in skulpture. Njegovi izdelki so iz platine, zlata, srebra, bakra in dragih kamnov. Relikviarij svetega Frančiška Asiškega je izredno umetniško delo, sestavljeno iz predstavitve prizorov življenja svetega Frančiška: Frančišek se odpove viteškemu življenju, Frančišek vrne svoja oblačila očetu, Ustanovitev reda manjših bratov, Frančišek pridiga ljudem, Frančišek pred sultanom, Frančišek postavi prve jaslice, Frančišek prejme Kristusove rane.
Vir: Katoliška Cerkev

Sakralni abonma - Slovenski oktet
2020-10-04 18:30
Na koncertu Sakralnega abonmaja v uršulinski cerkvi v Ljubljani bo z Marijinimi pesmimi nastopil Slovenski oktet. Koncert bo v nedeljo, 4. oktobra 2020, ob 19.30. uri.
Vstopnine ni. Zaradi omejenega števila obiskovalcev je potrebna vnaprejšnja rezervacija sedežev po elektronski pošti: sakralni.abonma@gmail.com ali telefonu 041/662641.
Vljudno vabljeni!
Vir: Katoliška Cerkev

Slikarska razstava Lone Verlich
2020-10-05 18:00
V Zavodu sv. Stanislava vabijo na ogled slikarske razstave Lone Verlich, ki jo bodo odprli v ponedeljek, 5. oktobra 2020, ob 19. uri v Kregarjevem atriju Zavoda sv. Stanislava, na ogled pa bo do 2. novembra 2020.
Avtorico in njeno delo bo predstavila maturantka Škofijske klasične gimnazije Angela Marc, v glasbenem programu ob odprtju pa bodo sodelovali učenci Glasbene šole v Zavodu sv. Stanislava.
Lona Verlich je novo umetniško ime priznane oblikovalke, slikarke, grafičarke, ilustratorke in likovne pedagoginje Polone Kunaver Ličen, ki je diplomirala na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani leta 2000. Podiplomski študij je nadaljevala na študijski izmenjavi Erasmus/Cumulus na Universiti of Art and Design v Helsinkih na Finskem.
Leta 2005 je zaključila magistrski študij na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani ter nadaljevala z ustvarjalnim delom v svoji galeriji Lična hiša v Ajdovščini, kjer ustvarja in poučuje že 17 let.
Njena dela so bila razstavljena na mnogih samostojnih in skupinskih razstavah po Sloveniji in v tujini, prejela pa je tudi več priznanj in pohval:

Lona je kot ilustratorka in otroška pisateljica za svojo avtorsko otroško knjigo Skrivnost starca Bertolda leta 2006 prejela 1. nagrado v Avstriji, leta 2009 pa še vrhunsko štipendijo Ministrstva za kulturo;
Leta 2012 je bila dobitnica delovne štipendije za ilustratorsko ustvarjanje;
Leta 2015 je na Ex-temporu Piran dobila veliko odkupno nagrado za slikarsko delo Piran.

Vir: Katoliška Cerkev
