Oktobrsko romanje po Rožnovenski poti
2022-10-08 08:30 - 12:30 (Europe/Ljubljana)
Društvo Sveta Neža za ohranjanje kulture in razvoj kraja z Brezij pri Tržiču vas vljudno vabi na oktobrsko, že tretje letošnje skupinsko romanje, ki bo v soboto, 8. oktobra, s pričetkom ob 8.30.
Rožnovenska romarska pot je največji rožni venec v naravi. Od bazilike Marije Pomagaj na Brezjah romarje v čudoviti naravi vodi skozi kraje v občinah Radovljica in Tržič ter jih pripelje nazaj do Marijinega narodnega svetišča.
Oktobrsko, rožnovensko, romanje bo v soboto, 8. oktobra 2022.
Ob 8:30 uri se udeležimo svete maše v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah, nato pa se zberemo ob spomeniku papeža Janeza Pavla II pred baziliko. Na približno 12 kilometrov dolgo pot se odpravimo ob vsakem vremenu. Hoje je za štiri ure. Na pol poti, na info točki, je poskrbljeno tudi za okrepčilo. Poskrbite za primerno obutev in oblačila.
Več informacij na spletni strani
www.roznovenskapot.si
Prijatelji Rožnovenske poti
Vir: Marija.si

Dan slovenskih cerkvenih glasbenikov 2022
2022-10-08 09:00 - 17:00
Slovensko Cecilijino društvo v soboto, 8. oktobra 2022, vabi na Dan slovenskih cerkvenih glasbenikov. Srečanje bo letos potekalo v koprski stolnici in prostorih Frančiškanskega samostana Koper.
Dan bodo začeli s sveto mašo v koprski stolnici ob 9. uri in nadaljevali s spoznavanjem novih orgel na koru stolnice. Na predavanjih bodo razmišljali o duhovnosti v glasbi in poslušali o zgodnjebaročnem skladatelju Antoniu Tarsii. Sledil bo pogovor o raznolikosti liturgične glasbe kot o priložnosti za sinodalnost, ob vrhuncu našega srečanja pa bodo prisluhnili koncertu bogoslužne glasbe Ivana Ščeka v izvedbi pevskega zbora Psalite pod vodstvom zborovodje Matjaža Ščeka.
Ob zanimivem dnevnem dogajanju bo dovolj časa tudi za medsebojno srečanje in klepet.
Več informacij in prijave (do 2. oktobra 2022) na spletni strani društva: www.scd.si.
Vir: Katoliška Cerkev

Srečanje Hrvatov, Slovencev in Madžarov
2022-10-08 10:00 - 17:00
Srečanje Hrvatov, Slovencev in Madžarov bo v soboto, 8. oktobra 2022 v Beltincih.
Tradicionalno se verniki iz Slovenije in Hrvaške srečujejo na t.i. skupnih slovensko-hrvaških srečanjih, ki vsakič pritegne več tisoč katoličanov in preko sto duhovnikov iz obeh držav. Zadnji tovrstni dogodek se je odvijal leta 2019 v Krašiću na Hrvaškem pod geslom Pošlji delavce na svojo žetev. Na srečanju v Beltincih bodo tokrat prvič sodelovali tudi katoličani iz sosednje Madžarske.
Škofje so na 125. redni seji Slovenske škofovske konference (SŠK), ki je potekala 6. septembra 2021 na Škofiji Koper, imenovali škofa msgr. dr. Petra Štumpfa za voditelja koordinacije letnega srečanja Hrvatov, Slovencev in Madžarov.
Vir: Katoliška Cerkev

19. vseslovensko srečanje kmetov na Ponikvi in Slomu
2022-10-09 12:00 - 17:00
»O vsem se pogovoriti, skupaj skleniti in storiti« je vodilna misel 19. vseslovenskega srečanja kmetov in vseh, ki jim je kmetijstvo blizu, ki bo potekalo v nedeljo, 9. oktobra 2022, na Ponikvi in Slomu.
Srečanje se bo pričelo v cerkvi sv. Martina na Ponikvi, kjer bo ob 12. uri ob somaševanju duhovnikov sveto mašo daroval celovški škof msgr. Jože Marketz. Sodeloval bo škof evangeličanske cerkve mag. Leon Novak. S svojim petjem bodo mašo obogatili člani moškega pevskega zbora Lira iz Kamnika.
Ob 14. uri bo druženje s slavnostno akademijo pred Slomškovo rojstno hišo na Slomu. V času sinodalnega leta, ki vabi na skupno pot poslušanja in iskanja vizije za prihodnost, želijo tokrat izpostaviti pomen večjega medsebojnega sodelovanja, poslušanja in pogovora, soodgovornosti, dialoga, razločevanja in odločanja. Osrednji gost akademije bo pesnik Tone Kuntner.
Druženje bodo zaključili s pogostitvijo. Tradicionalni golaž in dobrote s kmetij bodo pripravili člani prostovoljnega gasilskega društva Ponikva in članice okoliških društev kmečkih žena ob sodelovanju učencev Srednje kmetijske šole Šentjur.
Na Slomu bo možen ogled hiše, kjer se je leta 1800 rodil Anton Martin Slomšek. V njej je prikazana življenjska pot velikega duhovnika, vzgojitelja in narodnega buditelja. Pri izvedbi srečanja poleg Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije sodelujejo občina Šentjur pri Celju, župnija Ponikva in številni prostovoljci.
Za tiste, ki bi se srečanja radi udeležili, a nimajo prevoza, bodo po nekaterih območnih enotah Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije organizirani avtobusni prevozi. Kontaktne številke za prijave so objavljene na spletni strani www.kgzs.si.
Za dodatne informacije se lahko obrnete na Tatjano Vrbošek na Kmetijsko gozdarski zbornici Slovenije:
Kmetijsko gozdarska zbornica Slovenije
Gospodinjska ulica 6, 1000 Ljubljana
Oddelek za odnose z javnostmi in mednarodno sodelovanje
Mobilni tel.: +386 41 366 504
E-pošta: tatjana.vrbosek@kgzs.si
www.kgzs.si
Vir: Katoliška Cerkev

Akademska sv. maša
2022-10-11 18:30
Vse študente lepo vabimo, da se v torek, 11. 10. ob 18.30 udeležite svete maše ob začetku akademskega leta. Potekala bo v ljubljanski stolnici.
Vir: FB stran Katoliške mladine

6. vseslovensko srečanje razvezanih v Cerkvi
2022-10-15 15:00 - 17:00
Urad za družino pri SŠK v sodelovanju s Skupnostjo SRCE vabi v svetišče sv. Jožefa v Ljubljani na 6. vseslovensko srečanje razvezanih v Cerkvi pod naslovom Povrnitev dostojanstva po ločitvi. Srečanje bo v soboto, 15. oktobra 2022.
Srečanje se bo začelo s predavanjem prof. dr. Jožeta Ramovša in končalo s sv. mašo, ki jo bo daroval ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik. Srečanju bo mogoče slediti tudi po Zoomu (za dostop poglejte https://srcerazvezani.si/).
Vir: Katoliška cerkev

Sv. Luka evangelist
2022-10-18
V Katoliški cerkvi 18. oktobra praznujemo god svetega Luka evangelista.
Sveti Luka je svetnik, ki je po starem krščanskem izročilu napisal dve pomembni novozavezni knjigi: Evangelij po Luku in Apostolska dela. Njegovo ime se glasi v hebrejščini לוקא [Luka], v grščini Λουκᾶς [Lukas]. Slovensko ime Luka je praktično enaka izvirni obliki, v starejših prevodih Svetega pisma pa srečamo tudi obliko Lukež, ki izvira iz grščine.
Luka je bil doma iz Antiohije, po rodu je bil Grk (ali po nekaterih virih Sirijec), po poklicu je bil zdravnik. Precej časa je oznanjal krščanstvo skupaj s svetim Pavlom – spremljal ga je na vseh pomembnejših potovanjih in je skupaj z njim prišel tudi v Rim. Iz uvodnih besed Lukovega evangelija se da sklepati, da Luka ni bil priča dogodkom, ki jih je opisal v evangeliju. To pomeni, da se je krščanski skupnost pridružil šele nekoliko pozneje. Pač pa v Apostolskih delih najdemo več odstavkov napisanih v prvi osebi množine, iz česar lahko sklepamo, da je te dogodke pisec res sam doživel.
V pripovedi o dveh mladeničih, ki sta na poti v Emavs srečala in po lomljenju kruha spoznala vstalega Gospoda, Luka z imenom omenja samo enega, Kleofa, ime drugega pa zamolči. Papež Gregor Veliki z veliko verjetnostjo ugotavlja, da zato, ker je bil to on sam. V svoji skromnosti se namreč ni želel izpostavljati.
Luka je bil visoko izobražen Grk, zdravnik po poklicu, zato ni čudno, da je evangelij, ki ga je napisal, namenjen Grkom. Kot zdravnik je imel globoko razvit čut za bolnike, zato Jezusa predstavi predvsem s te plati: kot telesnega in dušnega zdravnika.
Z Marijo se je večkrat srečal v Janezovi hiši, kjer mu je pripovedovala o Jezusovem rojstvu in njegovih otroških letih. Luka jo je ob teh obiskih večkrat slikal – od tu izhaja legenda, da je on avtor Marijine podobe (Salus populi romani, Zdravje rimskega ljudstva), ki jo danes častijo v cerkvi Marije Snežne v Rimu. Nekaj njegovih slik naj bi se (po izročilu) ohranilo do današnjih dni: Črna Marija iz Częstochowe na Poljskem, Carigrajska Mati Božja v baziliki svete Justine v Padovi ter Milostna Mati Božja na Trsatu. Kakorkoli že, gotov pa je res, da je Luka Mariji in Jezusu naslikal najlepšo podobo prav v svojem evangeliju.
Njegov razpoznavni znak na slikah je vol. Takšnega najdemo na steni poslopja v Žički kartuziji. Luka velja za zavetnika zdravnikov, kirurgov, slikarjev, zlatarjev, kiparjev, vezilcev (čipkaric), stekloslikarjev in na sploh krščanske umetnosti. Je tudi zavetnik knjigovezov, notarjev, pa tudi živine, mesarjev. Kot vremenski zaščitnik je povezan z mnogimi vremenskimi reki.

Vir: donbosko.si.

Psyche duhovne vaje za mlade voditelje
2022-10-21 - 2022-10-23
Odgovor na vprašanje, zakaj se udeležiti duhovnih vaj za voditelje je preprost: ne moreš voditi mladih, če nisi tudi sam na poti. Duhovne vaje z naslovom “Psyhe” so povezava med odkrivanjem sebe, povezovanjem z Bogom in spoznavanjem različnosti mladih oziroma kako jim glede na to lažje podati veselo novico.

ZA KOGA: Za vse mlade voditelje mladinskih in birmanskih skupin, oratorijev ter vse druge, ki delajo z mladimi
DATUM: 21. – 23. oktober 2022
KRAJ: Cistercijanska opatija Stična
CENA: 50 €

prijava

emanuel@katoliskamladina.si

Vir: Katoliška mladina

Misijonska nedelja – Svetovni misijonski dan 2022: »Vi boste moje priče« (Apd 1,8)
2022-10-23
V nedeljo, 23. oktobra 2022, bomo obhajali misijonsko nedeljo – svetovni misijonski dan pod geslom »Vi boste moje priče« (Apd 1,8). Osrednje slovensko praznovanje misijonske nedelje bo v Rogaški Slatini.
Osrednje slovensko praznovanje misijonske nedelje bo letos potekalo v Župniji Rogaška Slatina. Ob 15.00 bo molitvena ura s pričevanjem slovenskih misijonarjev, ki so trenutno v domovini. Ob 16.00 bo slovesna sveta maša, pri kateri bosta prepevala otroški in mešani pevski zbor iz domače župnije. Somaševanje duhovnikov bo vodil celjski škof msgr. dr. Maksimilijan Matjaž.
Večje skupine romarjev naj se prijavijo preko Misijonskega središča Slovenije.
Praznovanje po župnijah
Tiste, ki ne boste mogli priti na osrednje praznovanje, prosimo, da misijonsko nedeljo obeležite pri nedeljskih bogoslužjih v svojih župnijah. Vernike spodbudite k misijonski zavesti. Vsi smo namreč poklicani, da smo misijonarji v svojem okolju. »Cerkev je misijonarska po svoji naravi,« večkrat ponavlja papež Frančišek. Oznanjevanje evangelija pa je notranja nuja, ki bi morala preganjati vsakega prepričanega kristjana.
Geslo letošnje misijonske nedelje se glasi: »Vi boste moje priče« (Apd 1,8). V pripravi na misijonsko nedeljo boste na župnije prejeli knjižico, plakate in žepne koledarčke. V knjižici bodo papeževa poslanica za letošnjo misijonsko nedeljo, gradivo za oblikovanje nedeljskega bogoslužja, misijonska molitvena ura in še druge vsebine, ki jih lahko uporabite pri različnih misijonskih katehezah.
Svetovna misijonska nabirka
Na misijonsko nedeljo vsako leto poteka osrednja svetovna nabirka za misijone. Nabirka na misijonsko nedeljo se razdeli na svetovni ravni. Sredstva se vsako leto uporabijo za več tisoč misijonskih projektov po celem svetu.
Oktober mesec misijonov
Celoten mesec oktober je posvečen misijonom. Takoj na začetku meseca, 1. oktobra, obhajamo god zavetnice misijonov sv. Terezike Deteta Jezusa in nato lahko cel mesec posvetimo misijonskim tematikam. Vabimo vas, da misijonske spodbude vnesete v kateheze za otroke in v župnijo večkrat povabite slovenske misijonarje. Na spletni strani Misijonskega središča Slovenije bodo za vsak dan v oktobru objavljene posebne pridige z misijonsko tematiko. Za pomoč pri stikih z misijonarji in za druge spodbude se lahko vedno obrnete na Misijonsko središče.
Misijonske obletnice
Letošnje leto je posebej bogato z misijonskimi obletnicami. Mineva namreč 400 let, odkar je bila ustanovljena nekdanja Kongregacija za širjenje vere, 200 let od ustanovitve Družbe za širjenje vere in 100 let, odkar je bila ta družba, skupaj z Družbo svetega otroštva in Družbo svetega Petra apostola, povzdignjena v »papeško« družbo. Ustanoviteljica Papeške Družbe za širjenje vere (ki danes upravlja s svetovno misijonsko nabirko na misijonsko nedeljo) Pauline-Marie Jaricot je bila 22. maja v Lyonu razglašena za blaženo. Njeno bogato življenje bodo otroci spoznavali tudi preko letošnjega adventnega koledarja.
S temi mislimi in spodbudami vam voščimo bogato doživet misijonski mesec oktober. V imenu vseh slovenskih misijonarjev se vam iskreno zahvaljujemo za izkazano podporo v preteklih letih in vas prosimo za pomoč tudi v prihodnje.
Matjaž Križnar,
narodni ravnatelj za misijone
Vir: Katoliška Cerkev

Taizéjska molitev
2022-10-27 20:00
Pri taizéjskih molitvah se prepletajo Božja beseda, taizéjski spevi in tišina. Udeležiš se jih lahko na različnih krajih po Sloveniji.

Taizéjske molitve v Ljubljani:

27. oktober ob 20. uri na KANI

Sv. Simon in Juda Tadej, apostola, praznik
2022-10-28
Po binkoštnem prazniku naj bi Juda Tadej deloval v Mezopotamiji in nazadnje v Perziji, kjer je umrl mučeniške smrti skupaj s svojim bratom Simonom.
Starokrščansko izročilo ve povedati, da so nekateri apostoli po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha oznanjali evangelij skupaj. Med temi naj bi bila tudi Simon in Juda, ki ju na vseh seznamih apostolov v evangelijih najdemo na desetem in enajstem mestu – na dvanajstem, zadnjem, je vselej izdajalec Juda Iškariot. Zaradi tega sta apostola Simon in Juda neločljivo povezana tudi na vseh svetniških koledarjih Katoliške cerkve in njun praznik obhajamo 28. oktobra.
Simona – ime pomeni ‘Bog je uslišal’ – sta bila med apostoli dva: prvemu je Jezus, ko ga je poklical, dodal vzdevek Peter (Skala), drugega evangelist Luka imenuje Gorečnik, Marko pa Kananejec, kar je isto v hebrejskem jeziku. To daje slutiti, da je pripadal stranki zelotov, ki je bila prežeta s politično obarvanim mesijanizmom. O njegovem življenju vemo prav malo zanesljivega. Mnogi razlagalci Svetega pisma sodijo, da je bil Simon rodni brat Juda Tadeja in Jakoba mlajšega, prvega jeruzalemskega škofa, ki ga je dal veliki duhovnik Anan leta 62 kamnati. Simon naj bi ga nasledil na škofijskem sedežu v Jeruzalemu. Preden so Rimljani začeli leta 70 oblegati Jeruzalem, je Simon, ki je imel pred očmi Jezusovo napoved o razdejanju Jeruzalema, svoje vernike izpeljal iz mesta. Za časa cesarja Trajana (98–117) je nastopilo veliko preganjanje kristjanov in med tem viharjem je leta 107 kot junaški mučenec dal svoje življenje za Kristusa tudi jeruzalemski škof Simon, ki je bil tedaj star že blizu 120 let. Po drugem izročilu pa naj bi Simon Gorečnik oznanjal evangelij v Egiptu in Juda Tadej v Mezopotamiji, nazadnje pa naj bi delovala skupaj v Perziji. Tam so poganski duhovniki Juda pobili s koli, Simona pa po hudem mučenju prežagali, zato Juda upodabljajo s kiji, Simona pa z žago.
Tudi Juda sta bila v apostolskem zboru dva: Juda Tadej in Juda Iškariot. Prvi je imel tri brate: Jožefa, Jakoba mlajšega in Simona. Slednja dva sta bila apostola in jeruzalemska škofa. Njihov oče je bil Kleofa, ki ga Sveto pismo imenuje tudi Alfej, in naj bi bil brat sv. Jožefa. Tudi njihova mati Marija Kleofova je bila v sorodu z Jezusovo materjo Marijo in je bila med tistimi ženami, ki so spremljale Jezusa na njegovih potih in mu ostale zveste do Kalvarije. Alfej naj bi že zgodaj umrl, zato je sv. Jožef prevzel skrb za nečake, odtod naziv ‘Gospodova brata’, ki ga zasledimo v Svetem pismu, dasi sta bila le Jezusova bratranca. Po binkoštnem prazniku naj bi Juda Tadej deloval v Mezopotamiji in nazadnje v Perziji, kjer je umrl mučeniške smrti skupaj s svojim bratom Simonom.
Apostola sta bila dolgo ‘pozabljena’; v 18. stoletju pa se je obnovilo zlasti češčenje Juda Tadeja, ki je v današnjih dneh zelo živo. Velja za priprošnjika v skoraj brezupnih zadevah in v številnih cerkvah najdemo njegovo podobo, ob kateri je posebna molitev njemu na čast. Simona so za svojega zavetnika izbrali barvarji, strojarji, drvarji, usnjarji, zidarji in tkalci.
Na slovenskih tleh imata apostola Simon in Juda tri župnijske cerkve in pet podružnih cerkva. V slovenskem ljudskem izročilu veljata Simon in Juda za zimska svetnika, saj ob njunem godu nemalokrat že zapade sneg.

Besedilo je s spletne strani revije Ognjišče.

Godzone Tour
2022-10-29
… je celoletni projekt v Cerkvi slovaški, katerega najbolj popularni del je 6-dnevna turneja Godzone. Letos so organizirali 13. zaporedno z naslovom NEVZDÁVAJ TO! Glasbeni večer popestrijo plesni in dramski vložki ter nadvse dovršene video animacije v ozadju.
Enega izmed večerov se bomo udeležili tudi mi, in sicer 29. 10. 2022 na Slovaškem (Bratislava).
Prijave za na koncert bodo odprte v oktobru 2022.

Vsi sveti
2022-11-01
V Katoliški cerkvi 1. novembra obhajamo slovesni in zapovedani praznik vseh svetih.
Na Vzhodu je Cerkev praznik obhajala že v 4. stoletju, prek Galije pa se je v 9. stoletju praznovanje razširilo tudi v zahodno Cerkev. Pod vplivom vzhodne Cerkve so proti koncu 6. stoletja uvedli praznik vseh mučencev tudi v Rimu, papež Bonifacij IV. pa je 13. maja leta 610 rimski tempelj Pantheon posvetil Devici Mariji in vsem mučencem.
Misel o praznovanju vseh svetnikov (in ne več samo mučencev) je dobila oprijemljiv izraz, ko je papež Gregor III. (731-741) pri sv. Petru v Rimu posvetil posebno kapelo v čast Odrešeniku, njegovi Materi, vsem apostolom, mučencem in vsem svetnikom.
Papež Gregor IV. (827-844) je praznik izrecno iz 13. maja preložil na 1. november in ukazal, naj se slovesno praznuje v vesoljni Cerkvi. Prvo pričevanje, da so v Rimu praznik vseh svetnikov obhajali 1. novembra, pa imamo že iz časa pred letom 800. Razlogi, zakaj je Cerkev uvedla praznik vseh svetih, nastajajo že kmalu po uvedbi: število svetnikov je tako narastlo, da se ni bilo več mogoče spominjati vsakega posebej v bogoslužju.

Pastoralne smernice SŠK o krščanskem pogrebu: Spoštovanje do teles umrlih, krščanski pogreb, žarni pokop in raztros pepela

Pastirsko pismo o krščanskem pogrebu

Na praznik vseh svetih se spominjamo predvsem tistih neštetih nebeških izvoljencev, ki na zemlji njihove skrite, a pred Bogom in v resnici velike svetosti nihče ni poznal in priznal. Morda so živeli med nami, pa nismo vedeli, kaj je v njih ustvarila Božja milost. Ti so namreč znali z Božjo pomočjo tisto posvečenje, ki so ga pri krstu prejeli, v življenju ohranjati in izpolnjevati (prim. C 40). Praznik je tudi izraz vere Cerkve, da so poleg javno razglašenih in zapisanih svetnikov v koledarju svetništvo dosegli tudi drugi neimenovani možje in žene vseh časov.

Praznik vseh svetih je vesel praznik, ki vlije vsako leto veliko tolažbe in poguma vsem, ki so podali na pot Kristusovih blagrov, da morejo s potrpežljivostjo in ljubeznijo zmagovati nad svojimi notranjimi in prav tako zunanjimi bridkostmi in težavami (prim C 8). To je slovesni godovni dan naših dragih, v Kristusu starejših bratov in sester, ki so dober boj izbojevali, tek dokončali, vero ohranili (prim. 2 Tim 4,7). Zdaj se radujejo v neizrekljivem in veličastnem veselju (prim. 1 Pt 1,8), s svojim zgledom svetijo tudi nam, kažejo kako priti do zmage ter nas podpirajo s svojo priprošnjo, ki je v zelo veliko oporo naši slabosti. Bogoslužje potujoče Cerkve se na ta praznik pridružuje nebeški Cerkvi in z njo vred poveličuje Gospoda, ki je vir svetosti in slava izvoljenih.

Delno povzeto po: kapitelj.com
Vir: Katoliška Cerkev

Molitve in svete maše na ljubljanskih Žalah
2022-11-01
V torek, 1. novembra 2022, na praznik vseh svetih, bodo sv. maše na ljubljanskih Žalah v cerkvi vseh svetih ob vsaki polni uri od 8.00 do 15.00 ter ob 17.00 in 18.00.
Ob 15.00 bo sv. mašo daroval ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore, ob 16.00 pa bo pred pokopališko cerkvijo sv. Križa nadškof Zore imel molitev za vse pokojne, ki počivajo na pokopališču.
Ob 20.00 bo v cerkvi vseh svetih tradicionalni molitveni večer za mlade, kjer se bodo udeleženci lahko v molitvi spomnili svojih pokojnih.
Vse dni pred 1. novembrom in na sam praznik bo cerkev sv. Križa odprta za vse mimoidoče, kjer se lahko ustavijo in prižgejo svečko za svoje pokojne.
Besedilo je posredoval Peter Možina, župnik župnije Ljubljana-Sv. Križ.
Vir: Katoliška Cerkev

Spomin vseh vernih rajnih
2022-11-02
Cerkev se 2. novembra spominja vseh vernih rajnih.
Rimski martirologij ali koledar, v katerem so zaznamovali sprva obletnice svetih mučencev, kasneje pa tudi drugih od Cerkve razglašenih svetnikov, naznanja spomin vseh vernih rajnih s temi jedrnatimi besedami: »Danes je slovesni spomin vseh umrlih vernikov. Pravkar se je Cerkev kot skupno nežna čuteča mati potrudila, da bi poveličevala s primernimi slavospevi vse svoje otroke v nebeškem veselju. Zdaj pa bi v svoji materinski skrbi vsem svojim otrokom, ki trpijo v kraju očiščevanja, s svojo mogočno priprošnjo pri Kristusu, svojem Gospodu in Ženinu, rada pomagala, da bi čim prej mogoče bili sprejeti v občestvo nebeščanov.«
Pri nas se je za današnji spominski dan vseh rajnih udomačilo ime ‘verne duše’ in verni ljudje prosimo za svoje pokojne, ki so morda še v kraju očiščevanja in zorenja za nebesa. Temu kraju ali pravzaprav stanju pravimo vice. To stanje nastopi takoj po smrti za tiste duše, ki imajo v sebi božje življenje posvečujoče milosti, pa še niso zadostile za grehe, ki so jih v življenju storile, ali pa jih teži krivda malih grehov. Kako dolgo traja očiščevanje v vicah pri posameznih dušah, tega ne moremo vedeti. Same si te duše ne morejo pomagati; čas zasluženja je bil zanje končan s trenutkom smrti. Pač pa jim moremo pomagati mi, ki spadamo še k ‘potujoči Cerkvi’. S svojo priprošnjo jim morejo pomagati tudi zveličani v nebesih. Temelj za to je tisto nadnaravno dejstvo, ki ga izraža člen apostolske vere: »Verujem v občestvo svetnikov.«
Novi Katekizem katoliške Cerkve pravi: »Cerkev je že od prvih časov dalje častila spomin svojih rajnih ter darovala priprošnje v njihovo korist, predvsem evharistično daritev, da bi potem, ko so bili očiščeni, mogli dospeti do blaženega gledanja Boga. Cerkev priporoča tudi miloščino, odpustke in spokorna dela v korist rajnim.« Glede odpustkov isti Katekizem uči: »Odpustek je odpuščanje časne kazni pred Bogom za tiste grehe, katerih krivda je že odpuščena. Prejme ga kristjan, ki je pravilno pripravljen pod določenimi pogoji ob pomoči Cerkve, katera v službi odrešenja z oblastjo razdeljuje in naklanja zaklad zadostitev Kristusa in svetnikov. Odpustek je delen ali popoln v tem smislu, da nas delno ali popolnoma reši časnih kazni, ki jih dolgujemo za grehe. Odpustite moremo naklanjati ali živim ali rajnim.« V prvih osmih dneh novembra Cerkev za obisk pokopališča in molitev za rajne naklanja popolni odpustek. Prav tako dobi odpustek v vseh cerkvah in javnih kapelah na dan 1. in 2. novembra, ali prejšnjo ali naslednjo nedeljo, kdor moli vsaj očenaš in vero in je bil pri spovedi in obhajilu ter moli po namenu svetega očeta.

Navodilo Ad resurgendum cum Christo o pokopu pokojnih in shranjevanju pepela v primeru kremacije
Nauk Cerkve o odpustkih

Pastoralne smernice SŠK o krščanskem pogrebu: Spoštovanje do teles umrlih, krščanski pogreb, žarni pokop in raztros pepela

Pastirsko pismo slovenskih škofov o krščanskem pogrebu

Spominu vernih rajnih je posvečen že popoldan praznika Vseh svetih. Tako je bilo že od začetka današnjega ‘spomina vseh vernih rajnih’, ki sega skoraj tisoč let nazaj. Spomin ima svoj izvor v odredbi sv. Odila, opata v Clunyju, ki je leta 998 ukazal vsem sebi podrejenim samostanom, naj 1. novembra popoldne po vseh cerkvah zvoni mrtvim v spomin, menihi naj molijo večernice za mrtve, drugi dan pa naj za mrtve opravijo slovesen oficij (molitveno bogoslužje) in darujejo zanje sveto mašo ter delijo miloščino. Lepa, ganljiva navada se je hitro razširila in v naslednjih stoletjih se je udomačila povsod po Evropi. Sredi stisk prve svetovne vojne je papež Benedikt XV. leta 1915 dovolil, da vsak duhovnik daruje na ta dan tri svete maše za rajne. Vernih duš dan se je priljubil tudi slovenskemu vernemu človeku in z njim so povezani nekateri lepi ljudski običaji.
Vir: Revija Ognjišče in Katoliška Cerkev

Duhovne vaje za ministrante 2022
2022-11-02 09:30 - 2022-11-03 13:00
Dom sv. Jožef Celje vabi na tradicionalno srečanje ministrantov v času »krompirjevih« počitnic, ki bo od srede, 2. do četrtka, 3. novembra 2022. Začetek ob 9.30, sklep s kosilom. Voditelj srečanja bo Matic Lesjak.
Poleg bogatih duhovnih vsebin in skupnega obhajanja evharistije bodo poskrbeli tudi za pestre prostočasne dejavnosti. Prijave so možne do 31. oktobra 2022 na 059-073-800 ali preko e-pošte: info@jozef.si.
Vir: Katoliška Cerkev

Spomin na med in po vojni umorjene žrtve
2022-11-02 14:00 - 17:00
Na Teharjah bo v sredo, 2. novembra 2022, ob 14.00 sv. maša za vse rajne, ki so tam umrli ali bili od tam odpeljani v smrt.
V začetku novembrskih dni se še posebej spominjamo naših rajnih in obiskujemo kraje, kjer čakajo vstajenja njih telesa. Ne pozabimo tudi na kraje trpljenja, ki jih je zaznamovala kruta usoda med in po vojni izvensodno umorjenih. V bližini Teharij, na Golovcu, v Košnici pri Celju, v Hudi Jami, pobočje nad starim Hrastnikom, Mostec pri Dobovi so kraji v celjski škofiji, ki nas še posebej vabijo k spominu na žrtve.
Rok Metličar,
generalni vikar
Vir: Katoliška Cerkev

Izobraževanje na temo Depresija in skrb za osebno duševno zdravje
2022-11-03 17:00
Škofijska karitas Ljubljana v četrtek, 3. novembra 2022, vabi na tradicionalni izobraževalni večer, ki bo potekal na Brezjah, v dvorani nad zakristijo bazilike, s pričetkom ob 17. uri.
Gostja večera psihiatrinja dr. Marinka Rudolf bo predavala na temo Depresija in skrb za osebno duševno zdravje.
Nekaj misli iz napovedanega predavanja: “Depresija je najpogostejša čustvena motnja in spada med najbolj razširjene bolezni po svetu. Prizadene lahko vsakogar; mlajše, odrasle in starejše osebe, ženske ali moške”.
V sklopu predavanja bomo poskušali odgovoriti na vprašanja:

kdaj gre za pravo depresijo;
kako jo prepoznati;
kako in kje poiskati pomoč;
kako jo zdraviti;
kaj lahko sami storimo za ohranjanje duševnega zdravja.

Izobraževalni večer je namenjen sodelavcem župnijskih karitas in vsem, ki jih tematika zanima.
Dodatne informacije dobite na e-naslovu: info@lj.karitas.si.
Vir: Katoliška Cerkev

Romanje in molitveno srečanje za mir v Ukrajini z geslom Pod tvoje varstvo pribežimo!
2022-11-05 10:00 - 14:00
Grkokatoliška Križevška eparhija vabi na romanje in molitveno srečanje za mir v Ukrajini z geslom Pod tvoje varstvo pribežimo!, ki bo v soboto, 5. novembra 2022, s pričetkom programa ob 10.00, v marijanskem svetišču na Svetih Gorah nad Sotlo, v celjski škofiji.
Slovesno arhijerejsko službo Božjo ob 11.00 bo vodil križevški vladika Msgr. Milan Stipić.
V program romanja bo vključeno tudi bogoslužje akatista Presveti Bogorodici v slovenskem jeziku in priložnostna predstavitev čudodelnih ikon ukrajinskih marijanskih svetišč.
Med liturgijo svetega Janeza Zlatoustega bo prepeval Slovenski ekumenski zbor. Od 10.00 ure naprej bo v svetišču priložnost za sveto spoved.
Besedilo je posredoval o. Gorazd Bastašić, ki je na voljo za dodatne informacije na tel.: +385 91 110 5979.
Vir: Katoliška Cerkev

Večer Plus+
2022-11-08 19:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in skupina Svetnik.
KDAJ: 8. november 2022 ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: Večeri so odprti za vse starosti.
Vir: Katoliška mladina

Posvetitev lateranske bazilike, Gospodov praznik
2022-11-09
Cesar Konstantin, ki je dal kristjanom v rimski državi svobodo, je izročil papežu tudi lateransko palačo. Ob njej so zgradili baziliko presvetega Odrešenika, ki so jo leta 324 posvetili. V Lateranu so papeži stanovali dolga stoletja, dokler se niso preselili v Vatikan. Še danes velja Lateran za sedež rimskega škofa.
Vir: Hozana.si

Dobrodelni koncert za lačne v Etiopiji
2022-11-12 19:00
Dobrodelni koncert za lačne v Etiopiji bo v cerkvi Marijinega oznanjenja na Tromostovju v Ljubljani v soboto, 12. novembra 2022, po sveti maši, ki je kot običajno ob 19. uri.
Vir: Katoliška Cerkev

Teden zaporov 2022
2022-11-13 - 2022-11-19
V tednu od 13. do 19. novembra bomo tudi letos obhajali teden zaporov. Vsako leto ga pripravimo v okviru Katoliške cerkve in tudi drugih krščanskih cerkva ter skupnosti. Namen tedna zaporov je, da
bi se kristjani v večji meri zavedali potreb vseh, ki se jih dotika beseda zapor. Naslov letošnjega tedna zaporov je »Hvala za«.
Težko pa je biti hvaležen, počastiti Boga, ko se življenje zdi brezupno, osamljeno ali nepravično. Z izrazom hvaležnosti za male stvari vendarle spoznamo, da so te dejansko velike – nov dan, ki nam prinaša novo priložnost, družina, prijatelji, zrak, ki ga dihamo, streha nad glavo, hrana, prijaznost
neznanca, celo zvestoba domače živali. Hvaležnost nas vodi tudi v stanovitnost, h kateri nas vabi Kristus, da se nam vsakdanje življenje ne bi zdelo samoumevno in ne bi tekali brezglavo sem ter tja. Z vprašanjem, za kaj sem tukaj in zdaj hvaležen, se lahko usidram v dani trenutek in ohranjam pripravljenost, osredotočenost in odkrivam modrost, kaj je smiselno in kaj me napolnjuje. Komu in skupaj s kom sem lahko hvaležen, s kom lahko to hvaležnost delim in jo širim? Molite z nami vsak dan tedna zaporov, ko letos potujemo skozi sovražnost, stigmo in obup, ko se premikamo proti upanju, hvaležnih src za vse, kar je pred nami.
Župnijska občestva, skupnosti in različne ustanove bo k molitvi in medsebojni povezanosti vabil temu namenjen plakat. Besedilo na zadnji strani plakata je lahko ob posameznih dneh tedna v pomoč pri oblikovanju ene od prošenj za vse potrebe pri liturgijah. Naj nas letošnji teden zaporov med seboj poveže v molitvi in skrbi za vse brate in sestre, ki v sebi doživljajo zapor in težo življenja v različnih dimenzijah.
Robert Friškovec,
zaporniški vikar

Nikodemovi večeri: Kritično mišljenje in mediji
2022-11-17 19:00 - 21:00
V mesecu novembru 2022 bo Katoliška mladina v sodelovanju s Teološko fakulteto organizirali Nikodemove večere.

PREDAVANJE: prof. dr. Branko Klun
OKROGLA MIZA: Tino Mamić in Vida Petrovčič
povezovalec: Nejc Krevs
DATUM: 17. 11. 2022
URA: 19:00 – 21:00
KRAJ: Teološka fakulteta, Univerza v Ljubljani, Plava dvorana
Vir: Katoliška mladina

Škofijsko srečanje ministrantov
2022-11-19 09:00 - 13:00
Škofijski ministrantski kviz bo letos 19. novembra 2022 v Zavodu sv. Stanislava. Ob 9h se bomo zbrali v cerkvi v Zavodu. Kasneje se bodo nekatere ministrantske skupine pomerile v kvizu, druge pa v malem nogometu. Srečanje bomo sklenili z razglasitvijo rezultatov in podelitvijo nagrad.
Kviz in nogometni turnir bosta sočasno, zato je nemogoče, da bi ista ekipa nastopala na kvizu in v malem nogometu.
Na kviz se lahko prijavi ministrantska skupina, ki je zmagala na dekanijskem ministrantskem kvizu, v kolikor pa tega ni bilo, pa tista, ki jo izberejo duhovniki na dekanijski konferenci. To velja tudi za nogometne ekipe. Dekanijo lahko zastopa samo ena župnija.
A.) Kviz bo v dveh starostnih skupinah:

mlajšo skupino sestavljata dva člana, ki sta lansko leto obiskovala šolo do vključno 6. razreda devetletke.
starejšo skupino sestavljata dva člana, ki sta lansko leto obiskovali šolo do vključno 9. razreda devetletke.

Prvi del tekmovanja bo kviz v pisni obliki, drugi del pa, če bo potrebno, v ustni obliki.
Literatura za kviz je Ministrantski kviz 2022 (sv. Ignacij Lojolski in Jožef Plečnik) – glej priponko.
B.) Turnir v malem nogometu bo v eni starostni skupini do vključno 1. letnika srednje šole (rojeni po 1.1.2007). Ekipa šteje največ 10 ministrantov, katerih imena in letnice morate nujno navesti ob prijavi. Da se izognemo nesporazumu, imejte s seboj osebni dokument ali kopijo le tega. Ekipe naj imajo po možnosti enotne majice. Nogometno ekipo bo na igrišču zastopalo 5 igralcev (4 + vratar). Igralo se bo v gimnazijski telovadnici.
Vsaka ministrantska skupina mora imeti obvezno voditelja (duhovnika ali drugo odraslo osebo). Le tega naprošam, da svoje ministrante spodbujate k lepemu obnašanju, športni pravičnosti in k skrbi za čistočo ter nedotakljivost tuje imovine Zavoda. Malica je iz popotne torbe – vsak naj jo prinese s seboj.

Škofijski nogometni turnir za starejše ministrante
2022-11-19 12:30 - 17:00
V soboto, 19. novembra 2022, se bo ob 12.30 v Zavodu sv. Stanislava začel nogometni turnir za ministrante, ki so rojeni po letu 2007. Vsaka ekipa šteje vsaj 5 igralcev (4 + vratar). Igralo se bo v gimnazijski telovadnici.
Prijavi se lahko vsaka župnija, ne glede na rezultate morebitnega dekanijskega turnirja. Lahko je tudi več skupin iz posamezne župnije.
Vse prijave sprejemam na spletni naslov jureee@gmail.com do 15. novembra.
Vse želim mirno in uspešno pripravo.
Jure Ferlež, referent

Kristus, Kralj vesolja
2022-11-20
Cerkveno leto se v Katoliški cerkvi sklene s praznikom Kristusa, Kralja vesoljstva, ki bo letos v nedeljo, 20. novembra 2022.
Cerkev je Kristusa za kralja vesoljstva priznavala že v najzgodnejših veroizpovedih in s tem poudarjala, da ima Kristus kot Božji sin in Odrešenik sveta, zlasti po svojem vnebohodu,[1] najvišjo čast in oblast nad človeštvom in zgodovino.
Pomen praznika
Božje kraljevanje pomeni dokončno izpolnitev človekovega hrepenenja po Bogu in željo, da bi mogel biti združen in povezan z Bogom. To kraljevanje je presežen Božji dar. Ob dovršitvi sveta se bo Kristusovo gospostvo z njegovim drugim prihodom razodelo v dokončnem odrešenju ljudi in v preoblikovanju ustvarjenega sveta. Drugi Kristusov prihod za kristjane ni razlog za strah in tesnobo, ampak predvsem povod za upanje, veselje in hrepenenje. Dnevi Kristusovega življenja nas spomnijo na Kristusovo darovanje za ljudi in njegovo poslanstvo na zemlji, praznik Kristusa Kralja pa na zgodovino odrešenja in (ne)vidno Božje delovanje v času.
Kristus kralj – hvalospevTo kraljevanje je Božji dar – milost. Začelo se je uresničevati z Jezusovo smrtjo in poveličanjem, v vsem sijaju in moči pa se bo izkazalo in uveljavilo ob koncu časov. To Božje kraljevanje izredno lepo izraža praznični hvalospev:
Svojega edinorojenega Sina, našega Gospoda Jezusa Kristusa,
si mazilil za večnega duhovnika in kralja vesoljstva,
da bi se na oltarju križa daroval
kot brezmadežna in spravna žrtev
ter izvršil skrivnost človeškega odrešenja.
Vse stvari bo uklonil svojemu vladarstvu
in izročil tvojemu neizmernemu veličastvu
večno in vesoljno kraljestvo:
kraljestvo resnice in življenja,
Kraljestvo svetosti in milosti,
kraljestvo pravičnosti, miru in ljubezni.
Zgodovina praznika
Praznik Kristusa Kralja je leta 1925 uvedel papež Pij XI. (1922–1939). Uvedbi praznika pogosto pripisujejo naslednji zgodovinski pomen: Cerkev je v obdobju totalitarizmov želela utrditi Kristusov kraljevski status in tako relativizirati prizadevanja režimov, ki so si lastili absolutno oblast nad človekom in stvarstvom. Pred drugim vatikanskim cerkvenim zborom (1962–1965) je obstajalo pričakovanje, da bo cerkveni zbor Kristusovo kraljestvo razglasil za dogmo Cerkve, vendar se to ni zgodilo.
Po prenovi cerkvenega koledarja leta 1960 je bil praznik Kristusa Kralja opredeljen kot praznik prvega reda. Papež Pavel VI. (1963–1978) je z motu proprijem Mysterii Paschalis leta 1969 praznik preimenoval v praznik Našega Gospoda Jezusa Kristusa, kralja vesoljstva in določil nov datum na zadnjo nedeljo v cerkvenem letu. S tem je poudaril eshatološki pomen te nedelje in jo razglasil za slovesni praznik. Poudarjena sta bila pomen in vloga Jezusa Kristusa kot osrednje osebnosti v cerkvenem letu, ki je tesno povezana z bogoslužnim koledarjem Cerkve. Praznik kot zadnja nedelja bogoslužnega leta bolje izraža aktualno tematiko kot prva adventna nedelja, in to je: pričakovanje drugega Kristusovega prihoda, vesoljna sodba, prenovitev vesolja, ko bo Kristus izročil kraljestvo Očetu, in bo Bog vse v vseh.

[1] Vnebohod v Katoliški Cerkvi praznujemo 40 dni po prazniku velike noči. Glede na pričevanja, ki so zapisana v Svetem pismu Nove zaveze (prim. Mr 16,19 in Lk 24,50 – Jezusov vnebohod), se je Jezus Kristus po vstajenju od mrtvih še štirideset dni prikazoval izbranim osebam, nato pa je odšel k nebeškemu Očetu.
Vir: Katoliška Cerkev

Teden Karitas 2022
2022-11-21 - 2022-11-27
Letos bo teden Karitas potekal od 21. do 27. novembra 2022, in sicer pod geslom Skupaj delajmo za dobro!
Romanje na Ponikvo/Klic dobrote (23. 11.)
1. Sv. maša na Ponikvi ob 12.00: mašuje msgr. Alojzij Cvikl, predsednik Slovenske Karitas.
2. Po sv. maši: manjša pogostitev s kavo in čajem.
3. Kosilo v Celju ob 14.00 za vse prostovoljce, sodelavce Karitas.
4. Generalka Klica dobrote ob 16.00, v dvorani Golovec.
5. 32. dobrodelni koncert Klic dobrote v Celju ob 20.00 z neposrednim prenosom na TV SLO, Radiu Slovenija in Radiu Ognjišče.
Nedelja Karitas (27. 11.)
Letošnje geslo tedna Karitas je Skupaj delajmo za dobro!. Vabi nas k dejavni ljubezni do sočloveka skupaj s sodelavci, prijatelji, v družini, župniji, lokalni skupnosti … Geslo nas nagovarja, da slišimo, sprejemamo, dajemo. Smo v trenutku, ko vabimo k dejavnosti, da se ljudje vključimo v občestvo in družbo ter z odprtim srcem opazimo stiske med sabo. Skupaj pa lažje podamo roko človeku. Karitas je dejavna ljubezen in mi prostovoljci, sodelavci smo del te velike družine, ki v družbi širi dobro. Povabljeni smo, da znamo v drugih prepoznati talente, znanje in veščine ter jih povabiti med prostovoljce. »Dokler torej še utegnemo, delajmo dobro vsem« (Gal 6,10).
Knjižica za teden Karitas
Za lažjo pripravo dejavnosti v tednu Karitas pripravljamo posebno knjižico za teden Karitas, ki jo boste lahko uporabili za oblikovanje svetih maš v tednu Karitas in za nedeljo Karitas, za molitveno uro ali za pripravo srečanj za različne skupine v župnijah. Poleg tega bo v knjižici tudi gradivo za svetovni dan ubogih, ki ga praznujemo 34. navadno nedeljo v cerkvenem letu, ki bo letos 13. novembra.
Maša za sodelavce in prostovoljce Karitas na Ponikvi (23. 11.)
Vseslovensko romanje sodelavcev in prostovoljcev Karitas v Slomškovo Ponikvo. Letos nas sodelavce, prostovoljce Karitas vabi, da skupaj poromamo k sv. Martinu na Ponikvo. Veselje in delo vseh nas položimo na oltar in drug drugega spodbudimo, da svoje delo, znanje, odprtost do sočloveka v stiski prenesemo v svoje župnije.
32. dobrodelni koncert Klic dobrote (23. 11.)
Ob 20.00 dobrodelni koncert z neposrednim prenosom na prvem programu TV SLO, Radiu Slovenja in Radio Ognjišče. Povabljeni smo, da vsak v srcu začuti, na kakšen način lahko pristopi k sočloveku, še posebej tistim, ki so v stiski. Ob vsej materialni pomoči je izrednega pomena tudi bližina prostovoljcev Karitas z vsako družino oz. posameznikom v stiski.
Slovenska Karitas

Nikodemovi večeri: Kritično mišljenje in politika
2022-11-22 19:00 - 21:00
V mesecu novembru 2022 bo Katoliška mladina v sodelovanju s Teološko fakulteto organizirala Nikodemove večere.

Zgodovinska refleksija, politični tokovi, drže kristjana.
OKROGLA MIZA: dr. Jože Možina in dr. Ernest Petrič
povezovalec: Nejc Krevs
DATUM: 22. 11. 2022
URA: 19:00 – 21:00
KRAJ: Jezuitski kolegij Ljubljana

Vir: Katoliška mladina

Nikodemovi večeri: Kritično mišljenje in Cerkev
2022-11-24 19:00 - 21:00
V mesecu novembru 2022 bo Katoliška mladina v sodelovanju s Teološko fakulteto organizirala Nikodemove večere.

OKROGLA MIZA: Benjamin Siter, prof. dr. Barbara Simončič in Urban Šifrar
povezovalec: Nejc Krevs
DATUM: 24. 11. 2022
URA: 19:00 – 21:00
KRAJ: Študentski dom Vincencij

Vir: Katoliška mladina
