Nadškofija Ljubljana

Posvetitev lateranske bazilike
2020-11-08 - 2020-11-09
Cesar Konstantin, ki je dal kristjanom v rimski državi svobodo, je izročil papežu tudi lateransko palačo. Ob njej so zgradili baziliko presvetega Odrešenika, ki so jo leta 324 posvetili. V Lateranu so papeži stanovali dolga stoletja, dokler se niso preselili v Vatikan. Še danes velja Lateran za sedež rimskega škofa. Praznik posvetitve praznujemo 9.11.
Vir: Hozana.si.

Zahvalna nedelja
2020-11-07 - 2020-11-08
V katoliški Cerkvi se bomo 8. novembra Bogu zahvalili za vse darove, ki nam jih daje. Poleg materialnih darov, za katere smo Bogu hvaležni, se bomo letos zagotovo zahvalili za zdravje, po drugi strani pa za vse delavce, ki se iz dneva v dan darujejo za bližnje.

Molitev in post za prenehanje epidemije – petek, 6. november 2020
2020-11-05 - 2020-11-06
Slovenski škofje vabimo vse katoličane in druge, da v petek, 6. novembra 2020, molijo in se postijo za prenehanje epidemije.
Izkušnja vere nas uči, da so naši predniki na velike preizkušnje vedno odgovarjali z ljubeznijo do bolnikov in poglobitvijo vere. Škofje zato vabimo k molitvi in postu z namenom prenehanja epidemije, solidarnosti z bolniki in njihovimi družinami ter v znamenje podpore zdravstvenim delavcem pri premagovanju te bolezni. Prav tako bo omenjeni dan namenjen osebni poživitvi vere ter spreobrnjenja. Verniki lahko v ta namen molijo Molitev za zdravje v času epidemije koronavirusa COVID-19:
Oče usmiljenja in tolažbe,
tvoj Sin Jezus Kristus
nam je s križem pokazal vrednost trpljenja.
Pomagaj našim bratom in sestram,
ki že nosijo križ bolezni in so preizkušani.
Nakloni jim izboljšanje zdravja,
njihovim svojcem pa pogum in zaupanje.
Vsem zdravstvenim delavcem daj moč in zdravje,
da bodo vztrajali v ljubezni do bolnikov,
raziskovalcem pa, da bodo čim prej odkrili uspešno zdravilo.
Nam in vsemu svetu daj svoj blagoslov,
da bomo rešeni bolezni
in se ti bomo mogli s tvojo Cerkvijo zahvaljevati.
Po Kristusu, našem Gospodu. Amen.
Sv. Marija, zdravje bolnikov – prosi za nas.
Sv. Rok, zavetnik zoper kužne bolezni – prosi za nas.
Vsi božji svetniki in svetnice – prosite za nas.

Msgr. Stanislav Zore, ljubljanski nadškof metropolit in predsednik SŠK
Msgr. Alojzij Cvikl, mariborski nadškof metropolit in podpredsednik SŠK
Msgr. dr. Jurij Bizjak, koprski škof
Msgr. dr. Peter Štumpf, murskosoboški škof
Msgr. Andrej Glavan, novomeški škof
Gospod Rok Metličar, škofijski upravitelj Škofije Celje
Vir: https://katoliska-cerkev.si/molitev-in-post-za-prenehanje-epidemije-petek-6-november-2020

Sv. Simon in Juda Tadej, apostola, praznik
2020-10-27 - 2020-10-28
Sveta apostola Simon Gorečnik in Juda Tadej sta po izročilu širila Kristusovo blagovest po vzhodni Mezopotamiji in Perziji ter umrla mučeniške smrti.
Vir: Hozana.si

Sv. Luka, evangelist
2020-10-17 - 2020-10-18
V Katoliški cerkvi 18. oktobra praznujemo god svetega Luka, apostola in evangelista.
Sveti Luka je svetnik, ki je po starem krščanskem izročilu napisal dve pomembni novozavezni knjigi: Evangelij po Luku in Apostolska dela. Njegovo ime se glasi v hebrejščini לוקא [Luka], v grščini Λουκᾶς [Lukas]. Slovensko ime Luka je praktično enaka izvirni obliki, v starejših prevodih Svetega pisma pa srečamo tudi obliko Lukež, ki izvira iz grščine.
Luka je bil doma iz Antiohije, po rodu je bil Grk (ali po nekaterih virih Sirijec), po poklicu je bil zdravnik. Precej časa je oznanjal krščanstvo skupaj s svetim Pavlom – spremljal ga je na vseh pomembnejših potovanjih in je skupaj z njim prišel tudi v Rim. Iz uvodnih besed Lukovega evangelija se da sklepati, da Luka ni bil priča dogodkom, ki jih je opisal v evangeliju. To pomeni, da se je krščanski skupnost pridružil šele nekoliko pozneje. Pač pa v Apostolskih delih najdemo več odstavkov napisanih v prvi osebi množine, iz česar lahko sklepamo, da je te dogodke pisec res sam doživel.
V pripovedi o dveh mladeničih, ki sta na poti v Emavs srečala in po lomljenju kruha spoznala vstalega Gospoda, Luka z imenom omenja samo enega, Kleofa, ime drugega pa zamolči. Papež Gregor Veliki z veliko verjetnostjo ugotavlja, da zato, ker je bil to on sam. V svoji skromnosti se namreč ni želel izpostavljati.
Luka je bil visoko izobražen Grk, zdravnik po poklicu, zato ni čudno, da je evangelij, ki ga je napisal, namenjen Grkom. Kot zdravnik je imel globoko razvit čut za bolnike, zato Jezusa predstavi predvsem s te plati: kot telesnega in dušnega zdravnika.
Z Marijo se je večkrat srečal v Janezovi hiši, kjer mu je pripovedovala o Jezusovem rojstvu in njegovih otroških letih. Luka jo je ob teh obiskih večkrat slikal – od tu izhaja legenda, da je on avtor Marijine podobe (Salus populi romani, Zdravje rimskega ljudstva), ki jo danes častijo v cerkvi Marije Snežne v Rimu. Nekaj njegovih slik naj bi se (po izročilu) ohranilo do današnjih dni: Črna Marija iz Częstochowe na Poljskem, Carigrajska Mati Božja v baziliki svete Justine v Padovi ter Milostna Mati Božja na Trsatu. Kakorkoli že, gotov pa je res, da je Luka Mariji in Jezusu naslikal najlepšo podobo prav v svojem evangeliju.
Njegov razpoznavni znak na slikah je vol. Takšnega najdemo na steni poslopja v Žički kartuziji. Luka velja za zavetnika zdravnikov, kirurgov, slikarjev, zlatarjev, kiparjev, vezilcev (čipkaric), stekloslikarjev in na sploh krščanske umetnosti. Je tudi zavetnik knjigovezov, notarjev, pa tudi živine, mesarjev. Kot vremenski zaščitnik je povezan z mnogimi vremenskimi reki.

Vir: donbosko.si.

Misijonska nedelja 2020
2020-10-17 - 2020-10-18
Letošnje obhajanje misijonske nedelje bo potekalo 18. oktobra 2020. Ob tej priložnosti bo tudi nabirka za misijone, ki se izvaja po vsem svetu. Zbrani darovi bodo poslani na sedež Papeških misijonskih družb v Rim, kjer jih bodo namenili za potrebe v misijonskih deželah.
Letošnja poslanica papeža Frančiška za misijonsko nedeljo je osredotočena na poslanstvo, in sicer poslanstvo vseh kristjanov. Ker veliko večino Božjega ljudstva tvorijo laiki, je zato letošnji poudarek namenjen ravno njim. Zato je tudi devetdnevnica ali molitvena ura posvečena dr. Janezu Janežu, prvemu slovenskemu laiškemu misijonarju.
Osrednje praznovanje misijonske nedelje, ki bo letos potekalo v ljubljanski nadškofiji, bo v župniji Sv. Helena – Dolsko. Program se začne ob 14.30 z molitveno uro, ob 15.00 pa sledi slovesno bogoslužje, ki ga bo vodil upokojeni koprski škof msgr. Metod Pirih ob somaševanju z ljubljanskim pomožnim škofom msgr. dr. Antonom Jamnikom in drugimi duhovniki.
Sv. maši sledijo predstavitev nove knjige o misijonarju dr. Janezu Janežu, ogled njegove spominske sobe ter predavanje msgr. dr. Antona Jamnika. Na voljo za ogled bo tudi »potujoča misijonska razstava«.
Misijonsko središče Slovenije
Vir: Katoliška Cerkev

Maša ob začetku akademskega leta
2020-10-13 17:30 (Europe/Ljubljana)
Ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore OFM bo ob začetku akademskega leta daroval sveto mašo za blagoslov leta. Študenti in vsi, ki ste zaposleni v visokošolskih ustanovah, vabljeni v ljubljansko stolnico, 13. oktobra, ob 18.30 uri.

Dan rožnega venca pri Mariji Pomagaj na Brezjah
2020-10-07 17:00
Na praznik Rožnovenske Matere Božje, 7. oktobra 2020, bomo Radio Ognjišče in bratje frančiškani z Brezij pripravili pri Mariji Pomagaj na Brezjah Dan rožnega venca med 18. in 21.00. V tem času bomo zmolili vse štiri dele rožnega venca in obhajali sveto evharistijo, ki jo bo vodil stiški opat p. Maksimilijan File OCist.
V sredo, 7. oktobra 2020, iskreno vabijo Marijine častilce in zveste molilce rožnega venca na Brezje, da se povežejo v skupni molitvi vseh delov rožnega venca in češčenju Rožnovenske Matere Božje ter se po Mariji še bolj približamo Jezusu, ki je naša pot, resnica in življenje.
Sveti pater Pij je rožni venec imenoval »orožje za obrambo in rešitev, ki nam ga je podarila Marija, da ga uporabimo proti zvijačam peklenskega sovražnika«. Vsem, ki so patru Piju bili blizu, je razlagal: »Če sta Brezmadežna v Lurdu in še bolj brezmadežno Srce v Fatimi vztrajno priporočala molitev rožnega venca, ali morda to ne pomeni, da ima ta molitev izjemno vrednost za nas in za naše čase?«
Molitev bo začela ob 18.00 in najprej zmolili veseli in svetli del. Ob 19.00 bo sveta maša, ki jo bo daroval stiški opat p. Maksimilijan File. Po sveti maši bodo molili še žalostni in častitljivi del. Ves čas bo tudi radijski prenos in prenos na Facebook profilu.

Franci Trstenjak
Direktor Radia Ognjišče

Slikarska razstava Lone Verlich
2020-10-05 18:00
V Zavodu sv. Stanislava vabijo na ogled slikarske razstave Lone Verlich, ki jo bodo odprli v ponedeljek, 5. oktobra 2020, ob 19. uri v Kregarjevem atriju Zavoda sv. Stanislava, na ogled pa bo do 2. novembra 2020.
Avtorico in njeno delo bo predstavila maturantka Škofijske klasične gimnazije Angela Marc, v glasbenem programu ob odprtju pa bodo sodelovali učenci Glasbene šole v Zavodu sv. Stanislava.
Lona Verlich je novo umetniško ime priznane oblikovalke, slikarke, grafičarke, ilustratorke in likovne pedagoginje Polone Kunaver Ličen, ki je diplomirala na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani leta 2000. Podiplomski študij je nadaljevala na študijski izmenjavi Erasmus/Cumulus na Universiti of Art and Design v Helsinkih na Finskem.
Leta 2005 je zaključila magistrski študij na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani ter nadaljevala z ustvarjalnim delom v svoji galeriji Lična hiša v Ajdovščini, kjer ustvarja in poučuje že 17 let.
Njena dela so bila razstavljena na mnogih samostojnih in skupinskih razstavah po Sloveniji in v tujini, prejela pa je tudi več priznanj in pohval:

Lona je kot ilustratorka in otroška pisateljica za svojo avtorsko otroško knjigo Skrivnost starca Bertolda leta 2006 prejela 1. nagrado v Avstriji, leta 2009 pa še vrhunsko štipendijo Ministrstva za kulturo;
Leta 2012 je bila dobitnica delovne štipendije za ilustratorsko ustvarjanje;
Leta 2015 je na Ex-temporu Piran dobila veliko odkupno nagrado za slikarsko delo Piran.

Vir: Katoliška Cerkev

Sakralni abonma - Slovenski oktet
2020-10-04 18:30
Na koncertu Sakralnega abonmaja v uršulinski cerkvi v Ljubljani bo z Marijinimi pesmimi nastopil Slovenski oktet. Koncert bo v nedeljo, 4. oktobra 2020, ob 19.30. uri.
Vstopnine ni. Zaradi omejenega števila obiskovalcev je potrebna vnaprejšnja rezervacija sedežev po elektronski pošti: sakralni.abonma@gmail.com ali telefonu 041/662641.
Vljudno vabljeni!
Vir: Katoliška Cerkev

Blagoslov relikviarija svetega Frančiška Asiškega in praznovanje Frančiškove nedelje na Brezjah
2020-10-04 09:00
Na prvo oktobrsko nedeljo v Slovenskem Marijinem narodnem svetišču obhajajo rožnovensko nedeljo, ki je obenem tudi Frančiškova nedelja. Ob tem praznujejo obletnico posvetitve cerkve in razglasitve bazilike Marije Pomagaj. Letos bo v osrednjem Marijinem svetišču še prav posebej slovesno, saj bodo blagoslovili novi relikviarij svetega Frančiška Asiškega.
Relikviarij, delo Christopha Steidl Porenta, bo v nedeljo, 4. oktobra 2020, med sveto mašo ob 10. uri blagoslovil provincialni minister p. Marjan Čuden.
V 13. stoletju je Sveti Duh vesoljni Cerkvi podaril svetega Frančiška Asiškega, ki je z vsem svojim srcem in življenjem hotel posnemati Jezusovo življenje in njegove besede »sine glossa« (brez komentarja). Ob poslušanju evangelija je vzkliknil: »To je, karhočem; to je, kar iščem, in to želim izpolniti z vsem svojim srcem!«
V začetku novega tisočletja praznujejo 800-letnico častitljivih jubilejev, ki so povezani s sv. Frančiškom in redom manjših bratov (med drugim: 1219, srečanje s sultanom Melek-el-Kamelom; 1223, postavitev prvih jaslic v Grecciu; 1224, Frančišek prejme Kristusove rane na gori La Verna; 1226, Frančišek umre na goli zemlji pri Porciunkuli).
Obletnice nas, skupaj z novim relikviarijem, spodbujajo k tesnejši hoji za Kristusom po poti evangelija.
Christoph Steidl Porenta je edini zlatar in srebrokovačv Sloveniji, ki izdeluje unikatni nakit, oblikuje kelihe, posode in skulpture. Njegovi izdelki so iz platine, zlata, srebra, bakra in dragih kamnov. Relikviarij svetega Frančiška Asiškega je izredno umetniško delo, sestavljeno iz predstavitve prizorov življenja svetega Frančiška: Frančišek se odpove viteškemu življenju, Frančišek vrne svoja oblačila očetu, Ustanovitev reda manjših bratov, Frančišek pridiga ljudem, Frančišek pred sultanom, Frančišek postavi prve jaslice, Frančišek prejme Kristusove rane.
Vir: Katoliška Cerkev

Teden za življenje 2020
2020-10-03 - 2020-10-11
Od 4. do 11. oktobra bo v Sloveniji potekal Teden za življenje 2020 pod geslom »Da bi si bili dobri sopotniki na poti v prihodnost.« (Nadškof dr. Alojzij Šuštar)
Človek je bitje, ki je na poti. Na poti uresničevanja življenjskega smisla, cilja, upanj in sanj. Na tej poti so človeku dani drugi, kot sopotniki. Na tej poti tudi sami iščemo druge. Učimo se živeti drug z drugim. Učimo se živeti za Drugega. Kakor pšenični klas.
Ko letos mineva 100 let od rojstva dr. Alojzija Šuštarja, njegova duhovna dediščina zelo aktualno nagovarja vse nas, ki živimo v skupni deželi pod Triglavom. On, ki je bil »kakor velik pšenični klas, iz katerega se na vse strani vsipajo zrna za novo rast« (A. Uran), je bil človek spoštljivega dialoga z vsemi in iskrenega prizadevanja za skupno dobro. S svojim zgledom in svojo besedo nas tudi danes, v današnjih razmerah vabi, da bi si bili dobri in plemeniti sopotniki na skupni poti, ki se je pred 30 leti kakor čudežno odprla pred nami, z njegovo veliko pomočjo.
To povabilo, »da bi si bili dobri sopotniki«, razumevamo tako, da bi cenili drug drugega in spoštovali življenje in človeško dostojanstvo vsakega; da bi se znali poslušati, prepoznavati resnične potrebe drugega, soočati različnost pogledov, se spoštovati v različnosti in iskati to, kar je skupno; da bi znali skrbeti za druge, še posebej za tiste med nami, ki so najbolj ranljivi, predvsem na začetku in na koncu zemeljske poti; da bi si znali priznati napake, se opravičiti, odpustiti, začeti znova. Se znova odpraviti skupaj na pot.
Kam vodi pot? Globoko v srcu vsakega človeka je isto hrepenenje. Da bi živel, bil srečen, skupaj z drugimi, za vedno. »Če sonca ni, od kod to hrepenenje? … O, sonce je! Je, ker ga slutimo, ker ga v globini duše čutimo« (Oton Župančič).
V to hrepenenje zaupamo. V tem hrepenenju, ki nas priteguje v prihodnost, k cilju, k Luči, hodimo. Z naklonjenostjo drug do drugega. V skupnem iskanju poti naprej in v skupnem prizadevanju. In v spoznavanju, da smo si bratje, ker imamo vsi enega Očeta.

Letos zaradi covid razmer niso pripravili srečanj in tudi ne sv. maše na Brezjah ob začetku Tedna. Majhna skupina pa bo pred začetkom Tedna izročila na Brezjah Teden po Mariji Gospodu. Vsebine Tedna bodo – tudi v obliki videoposnetkov – objavljene na strani www.gibanjezazivljenje.si.
Vsebine Tedna bodo – predvidoma tudi v obliki videoposnetkov – objavljene na strani https://gibanjezazivljenje.si/#teden
Kontakt: Društvo GIBANJE ZA ŽIVLJENJE, Rimska c. 13, 1000 Ljubljana, e-pošta: drustvo@gibanjezazivljenje.si, GSM: 031 806 248.
s. Mirjam Cvelbar SL

Sv. Mihael, Gabrijel, Rafael - nadangeli, praznik
2020-09-28 - 2020-09-29
V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli.
V bogoslužju je v četrti evharistični molitvi v hvalospevu na Boga Očeta, lepo rečeno: »Edini ti si dober in vir življenja, vse si ustvaril zato, da bi svoje stvari napolnil z blagoslovom in mnoge razveselil s sijajem svoje luči. Pred teboj stoje neštete množice angelov, ki ti noč in dan služijo, gledajo slavo tvojega obličja in te nenehno poveličujejo.« V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli. To so: Mihael, Gabriel in Rafael. Po prenovljenem bogoslužnem koledarju obhajamo njihov praznik skupaj 29. septembra, ko je bil poprej praznik nadangela Mihaela; praznik nadangela Gabriela je bil 24. marca, nadangela Rafaela pa 24. oktobra.
Mihael pomeni ‘kdo kakor Bog?’. Že po imenu je Mihael postavljen v bojno nasprotje s prišepetavanjem kače–satana v raju, ki hoče prvega človeka zapeljati v odpad od Boga. Prvikrat ime Mihael navaja prerok Daniel, ki Mihaela označuje kot ‘velikega kneza’. V Novi zavezi ga vidimo v prepiru s hudičem zaradi Mojzesovega trupla. V knjigi Razodetja pa Mihael nastopa kot voditelj angelov, ki v boju s satanom in njegovimi angeli dosežejo sijajno zmago. Na to se nanaša molitev k nadangelu Mihaelu kot zavetniku vesoljne Cerkve v boju zoper zalezovanje hudih duhov, ki se je od papeža Leona XIII. naprej molila po vsej katoliški Cerkvi po tihih mašah. Nadangela Mihaela najpogosteje upodabljajo z mečem in sulico kot borcem zoper zmaja – satana.
Gabriel pomeni po hebrejskem deblu ‘božji mož’ ali ‘božji junak’. V Stari zavezi je omenjen le v Danielovi knjigi, v Novi zavezi pa Gabriel oznani rojstvo Janeza Krstnika in Jezusovo rojstvo. Najprej in najbolj pogosto so ga upodabljali v zvezi z Gospodovim oznanjenjem Mariji. Pri oznanilu rojstva Janeza Krstnika duhovniku Zahariju se angel predstavi: »Jaz sem Gabriel, ki stojim pred Bogom. Poslan sem, da spregovorim s teboj in ti sporočim to veselo novico.« Češčenje nadangela Gabriela se je uveljavilo po 10. stoletju, šele papež Benedikt XV. je njegov praznik leta 1921 raztegnil na vso Cerkev in določil, naj se povsod praznuje 24. marca, dan pred praznikom Marijinega oziroma Gospodovega oznanjenja. Pij XII. je leta 1952 nadangela Gabriela razglasil za nebeškega zavetnika radia in vseh sredstev družbenega obveščanja. V ljudski vernosti pa so nadangela Gabriela kot svojega zavetnika že prej častili sli, poštni uradniki in raznašalci časopisov.
Nadangel Rafael, čigar ime pomeni ‘božje zdravilo’ ali ‘Bog je ozdravil’, se omenja v svetopisemski Tobijevi knjigi. Ko pride v hišo pobožnega Tobija, se predstavi: »Jaz sem Rafael, eden izmed sedmih, ki stojimo pred Gospodom.« Spremljal je njegovega sina, mladega Tobija, na potovanju v daljno deželo, da je njegovo bodočo ženo Saro rešil mučenja hudobnega duha in da je po vrnitvi ozdravil starega Tobija. Zato velja nadangel Rafael v krščanskem izročilu za angela, ki pomaga človeku predvsem dosegati zdravje, pa tudi kot tistega, ki spremlja ljudi na potovanjih. Krščanska organizacija za pomoč izseljencem se imenuje Rafaelova družba. Nadangela Rafaela navadno slikajo kot popotnika s palico in bučko, včasih z ribo in kot spremljevalca mladega Tobija. Njegov praz–nik so od 11. stoletja dalje obhajali na različne datume, papež Benedikt XV. pa je leta 1921 določil, naj se po vsej zahodni Cerkvi obhaja 24. oktobra.
Imena vseh treh nadangelov so tudi priljubljena krstna imena: pri nas ima največ varovancev nadangel Mihael, nekaj manj Gabriel, še nekoliko manj pa Rafael. Uveljavljene so številne moške in ženske oblike teh imen.

Vir: revija Ognjišče.

Vpis na orglarsko šolo v Ljubljani 2021
2020-09-25 16:00
Sprejemni izpit za vpis v Orglarsko šolo v Ljubljani bo v petek, 25. septembra 2020, ob 17. uri v prostorih Orglarske šole na Poljanski 4 v Ljubljani (Teološka fakulteta).
Orglarska šola v Ljubljani je ena prvih glasbeno-izobraževalnih ustanov v Sloveniji. S svojim delovanjem je začela že leta 1877 in do leta 1944, ko je bila ukinjena, izobrazila veliko število cerkvenih glasbenikov. V odloku z dne 14. 10. 1970, torej pred 50 leti, je takratni ljubljanski nadškof msgr. Jožef Pogačnik za vodjo ljubljanskega stolnega kora imenoval Jožeta Trošta in mu naložil nalogo, da postopoma obudi k življenju orglarsko šolo. Tako je šola leta 1971 vnovič odprla svoja vrata in začela načrtno skrbeti za vzgojo in izobraževanje primernih glasbeno-liturgičnih sodelavcev, ki so še danes aktivni v naših župnijah.
V današnjem času, polnem številnih ponudb, tudi na področju glasbe, ima Orglarska šola v Ljubljani prav posebno vlogo. Njena posebnost je v celostnem pristopu, ki ob pouku orgel vzgaja tudi za liturgično igro ter v ponudbi raznovrstnih teoretičnih predmetov izobražuje primernega glasbeno-liturgičnega sodelavca.
Dodatne informacije po e-pošti: orglarska.sola.lj@rkc.si
Gregor Klančič,
vodja Orglarske šole v Ljubljani
Vir: Katoliška Cerkev

Plenarno zasedanje Sveta evropskih škofovskih konferenc 2020
2020-09-24 - 2020-09-27
V Pragi na Češkem bo od 25. do 27. septembra 2020 potekalo redno plenarno zasedanje Sveta evropskih škofovskih konferenc (CCEE). Slovensko škofovsko konferenco (SŠK) bo zastopal ljubljanski nadškof metropolit in predsednik SŠK msgr. Stanislav Zore OFM. Letos bo plenarno zasedanje zaradi zdravstvenih razmer potekalo tudi preko videokonference.
Letošnja osrednja tema bo Cerkev v Evropi po pandemiji – Priložnosti za stvarstvo in za skupnosti. S pomočjo okrožnice papeža Frančiška Laudato si’, ki letos praznuje 5. obletnico objave, in v luči mednarodnih dogodkov zaradi epidemije COVID-19, bodo evropski škofje razpravljali o posledicah pandemije. Udeleženci se bodo ustavili ob verskih, pastoralnih in ekoloških posledicah, ki bodo sledile temu obdobju.

Svet evropskih škofovskih konferenc (CCEE) vključuje štiriintrideset evropskih škofovskih konferenc, ki jih zastopajo njihovi predsedniki. Člani Sveta so tudi nadškofje iz Luksemburga, Kneževine Monako, Cipra ter škof iz Kišinjeva v Moldaviji in eparh škofije Mukačevo iz Ukrajine. Status rednih gostov imata predsednik Kazahstanske škofovske konference in jeruzalemski latinski patriarh. Od 8. oktobra 2016 je predsednik Sveta nadškof iz Genove v Italiji kardinal Angelo Bagnasco, podpredsednika pa sta predsednik Škofovske konference Anglije in nadškof Westminstra kard. Vincent Nichols ter predsednik Poljske škofovske konference in nadškof mesta Poznań msgr. Stanisław Gądecki. Generalni tajnik Sveta je od 14. septembra 2018 dr. Martin Michalíček, sedež tajništva pa je v St. Gallnu v Švici.
Svet je v obdobju 2006-2016 vodil predsednik kard. Erdő Péter, nadškof Esztergoma-Budimpešte in madžarski primas.
Slovenijo od 26. marca 2017 zastopa predsednik Slovenske škofovske konference in ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Matej – apostol
2020-09-20 - 2020-09-21
21. septembra praznujemo god sv. Mateja, apostola in mučenca.
Ta dan se pri maši bere odlomek iz evangelija po Mateju, ki pripoveduje, kako je Jezus tega apostola poklical in kako je ta takoj pustil svojo službo in šel za njim. Za stare cerkvene očete je bila stvar preprosta: prvi evangelij je napisal apostol Matej. Sodobni razlagalci Svetega pisma pa pravijo, da pisca tega evangelija ne smemo enačiti s cestninarjem Matejem, ki ga je Učitelj iz Nazareta poklical med svoje izbrane učence – apostole. Evangelista Marko in Luka, ki sta tudi zabeležila ta dogodek, poklicanega cestninarja imenujeta Levi, Marko pa dodaja še ime njegovega očeta – Alfej. Danes je med strokovnjaki skoraj soglasno prepričanje, da je Matejev evangelij zapis ustne kateheze apostolov, zlasti apostola Petra, katerega je okoli leta 80 opravil izobražen Jud, ki je bil postal kristjan.
Preden ga je Gospod poklical, je Matej–Levi opravljal službo cestninarja ali mitničarja v Kafarnaumu. Ta poklic je bil pri Judih na slabem glasu: cestninarje so enačili s pogani in z javnimi grešniki, z roparji in razbojniki. Dejstvo, da se je Jezus ozrl nanj, ga je tako prevzelo, da je brez oklevanja pustil vse in šel za njim. Gospoda je spremljal po Palestini, vpijal njegove besede in strmel nad njegovimi deli. Po Jezusovi smrti, vstajenju in vnebohodu si je zadal nalogo, da svoje rojake prepriča, da je Jezus iz Nazareta pravi Mesija, ki so ga napovedovali preroki stare zaveze.
Staro izročilo pripoveduje, da je apostol Matej dolgo časa deloval v Etiopiji, kjer je spreobrnil veliko ljudi, celo samega kralja z vso družino, potem ko je obudil od mrtvih njegovo lepo hčerko Ifigenijo. Ta je po prejemu svetega krsta naredila zaobljubo devištva in je zavrnila novega kralja Hirtakusa, ki se je hotel z njo poročiti. Kralj se je razsrdil na apostola Mateja, češ da ji je on vtepel v glavo te misli, in ga je dal prebosti s sulico, ko je obhajal sveto daritev. To naj bi se zgodilo okoli leta 69. Za časa papeža Gregorija VI. (1046) so njegove posmrtne ostanke prenesli v italijansko mesto Salerno. Njegov grob kažejo v kripti tamkajšnje stolnice in obiskujejo ga številni romarji.
Apostola Mateja upodabljajo s človekom ali z angelom kot simbolom prvega evangelija (po videnju preroka Ezekijela), s knjigo, z mečem ali s sulico (orodjem mučeništva), pa tudi z mošnjo in računsko deščico, kakršno so imeli cestninarji. Kot svojega zavetnika ga častijo finančni in davčni uradniki, cariniki, menjalci in knjigovodje.
Na Slovenskem je apostol Matej dokaj češčen svetnik, vendar pa nima nobene župnijske cerkve, posvečenih mu je le nekaj podružnic. Ob godu sv. Mateja se pričenja koledarska jesen, zato ta svetnik velja za napovedovalca vremena. Pregovor pravi: »Če je sv. Matevž vedren, prijetna bo jesen.«
Ime Matej je med Slovenci zadnje čase vedno bolj priljubljeno. Razširjene so najbolj te oblike: Matej, Matevž, Tevž, Tevžek, Matejko, Matko, Tejko, Teo. Pogoste so tudi ženske oblike: Mateja, Matejka, Matka, Teja, Tejka.

Vir: Revija Ognjišče.

Nedelja svetniških kandidatov v ljubljanski metropoliji
2020-09-19 - 2020-09-20
Kljub negotovim razmeram, ki jih doživljamo spričo nepojenjanja nalezljive bolezni, se je odbor za pripravo nedelje svetniških kandidatov odločil, da začnemo s pripravami na praznovanje, v upanju, da se bodo razmere umirile do te mere, da bo slovesnost varno obhajati. Nedeljo svetniških kandidatov ljubljanske metropolije profesorja Antona Strleta, škofa Janeza Frančiška Gnidovca, škofa Friderika Baraga, nadškofa Antona Vovka, duhovnika Andreja Majcna, bomo tako letos obhajali v nedeljo, 20. septembra 2020, v uršulinski cerkvi Svete Trojice v Ljubljani. V ospredju praznovanja bo lik Božjega služabnika profesorja Antona Strleta, katerega 105. obletnico rojstva smo obhajali januarja letos. Ob 16. uri bo v cerkvi molitvena ura. Sledilo bo somaševanje, ki mu bo predsedoval ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore OFM. Maša bo nedeljska v beli barvi. Po končani sveti maši bo v cerkvi še kratka predstavitev beatifikacijskih postopkov.
Za pripravljalni odbor
msgr. Blaž Jezeršek

Stična mladih
2020-09-18 - 2020-09-19
Zaradi omejitev zbiranja in s ciljem zagotavljanja največje možne varnosti udeležencev, bo srečanje mladih katoličanov, na katerem se navadno zbere okrog 5000 mladih, letos razpršeno na več krajev po Sloveniji.
Stična mladih bo potekala na 34 različnih lokacijah po vseh šestih škofijah v Sloveniji. Seznam lokacij je priložen spodaj, na voljo pa je tudi na spletni strani sticna.net, pod zavihkom “Kako v Stično”.
Mladi so povabljeni, da se Stične mladih udeležijo na sebi najbližji lokaciji. Letos bo za vse obiskovalce obvezna spletna prijava na dogodek, da bodo imeli organizatorji na lokacijah pregled nad številom udeležencev in bodo lahko vzdrževali ustrezne ukrepe.
Zaradi razpršene izvedbe lahko tokrat na srečanju pričakujemo nekatere prilagoditve. Koncert in vsebinski program bosta posneta vnaprej, udeleženci Stične mladih pa si ju bodo lahko ogledali na dan dogodka na katerikoli izmed lokacij. Svete maše bodo potekale lokalno, možen pa bo tudi ogled prenosa iz opatije Stična.
Med preostalimi aktivnostmi, kot so delavnice, šport, adoracija in ulica, bodo lokalni organizatorji lahko izbirali in ga pripravili po svojih zmožnosti ter glede na potrebe in želje tamkajšnjih udeležencev. Ustvarjalci Stične mladih pripravljajo priročnik z naborom idej in navodili za posamezne aktivnosti, ki ga bodo lokalni organizatorji prejeli na predhodno organiziranih informativnih srečanjih.
“Lokalne organizatorje in mlade spodbujamo k čim večji proaktivnosti pri izvedbi Stične mladih ter seveda pozivamo k doslednemu upoštevanju vseh ukrepov po navodilih NIJZ. Hkrati smo jim iskreno hvaležni, da so sprejeli našo pobudo in privolili k sodelovanju pri izvedbi letošnjega srečanja,” pravijo ustvarjalci dogodka.
Letošnja Stična mladih bo predvidoma ponujala 14 raznolikih delavnic za vse starostne skupine udeležencev. Posnetke si bo možno po izbiri ogledati na YouTube kanalu Stične mladih. Vsebina in izvajalci delavnic bodo razkriti kmalu na spletni strani in družbenih omrežjih Stične mladih.
Lokacije, kjer bo potekala 39. Stična mladih v naši nadškofiji:

Dekanija Radovljica; lokacija – Župnija Radovljica
Dekanija Kranj; lokacija – Župnija Kranj – Šmartin
Dekanija Šenčur; lokacija – Župnija Velesovo
Dekanija Kamnik; lokacija še ni potrjena*
Dekanija Ljubljana Šentvid; lokacija – Župnija Podutik
Dekanije Ljubljana Vič, Rakovnik in Center; lokacija – Župnija Ljubljana – Vič
Dekanija Moste; lokacija – Župnija Sv. Jakob ob Savi
Dekanija Litija; lokacija – Župnija Šmartno pri Litiji
Dekanija Grosuplje; lokacija – Župnija Stična
Dekanija Ribnica; lokacija – Župnija Ribnica
Dekanija Cerknica; lokacija – Župnija Cerknica

Lokacije v ostalih škofijah:
Celjska škofija

Dekaniji Šaleška dolina in Gornji Grad; lokacija – Župnija Velenje – sv. Martin
Dekaniji Braslovče in Žalec; lokacija – Župnija Prebold
Dekanija Celje; lokacija – SMC Celje
Dekaniji Šmarje pri Jelšah in Rogatec; lokacija – Župnija Šmarje pri Jelšah
Dekanija Kozje; lokacija – Župnija Sv. Peter pod Svetimi Gorami
Dekanija Nova Cerkev; lokacija – Župnija Vitanje

Koprska škofija

Dekaniji Tolmin in Kobarid; lokacija – Župnija Tolmin
Dekaniji Nova Gorica in Šempeter; lokacija – Župnijska cerkev Kristusa Odrešenika
Vipavska dekanija in dekanija Idrija – Cerkno; lokacija – Škofijska gimnazija Vipava
Dekanija Postojna; lokacija – Župnija Postojna
Dekanija Ilirska Bistrica; lokacija – Župnija Ilirska Bistrica
Dekaniji Koper in Dekani; lokacija – Župnija Koper – sv. Marko

Mariborska nadškofija

Dekanija Maribor; lokacija – Zavod Antona Martina Slomška
Dekanija Lenart v Slovenskih goricah; lokacija – Župnija sv. Lenart
Dekanija Ptuj; lokacija – Župnija Ptuj – sv. Ožbalt, cerkev sv. Leopolda Mandića
Dekanija Slovenska Bistrica; lokacija – Župnija Slovenska Bistrica
Dekanija Slovenske Konjice; lokacija – Župnija Prihova
Koroška naddekanija; lokacija – Župnija Stari trg pri Slovenj Gradcu
Dekanija Dravsko polje; lokacija – Župnija Slivnica pri Mariboru

Murskosoboška škofija

Lokacija – Župnija Murska Sobota

Novomeška škofija

Dekanija Leskovec; lokacija – Župnija Šentjernej
Dekanija Novo mesto; lokacija – Zavod Friderik Irenej Baraga
Dekanija Črnomelj; lokacija še ni znana*

* – Lokacija dne, 10. avgust 2020, še ni potrjena.

Dodatne informacije:
Jure Čehovin
odgovorni za odnose z javnostmi pri Katoliški mladini
jure@katoliskamladina.si
Lucija Marinček
odgovorna za odnose z javnostmi pri Stični mladih
pr@sticna.net

Praznik povišanja Svetega križa
2020-09-13 - 2020-09-14
Skoraj 300 let je bil Gospodov grob in križ globoko zakopan v zemlji. Ko je cesar Konstantin dal kristjanom svobodo je njegova mati Helena dala kopati tam, kjer je moral biti Gospodov grob in križ. Razkrili so grob in našli križ.
Konstantin je dal nad Gospodovim grobom sezidati cerkev Kristusovega vstajenja in cerkev Svetega križa, ali kakor navadno pravimo cerkev Božjega groba. Cerkvi sta bili med seboj povezani, sta bili posvečeni 13. septembra 335. V veličastni cerkvi Božjega groba (Svetega križa) so naslednji dan, to je 14. septembra, prvič izpostavili relikvijo svetega križa v slovesno češčenje. Od tedaj naprej so vsako leto na ta dan praznovali „povišanje svetega križa“. Tako je posvečenje dvojne cerkve skupaj z izpostavitvijo ostankov Jezusovega križa bilo povod za najstarejši praznik v čast svetemu križu.
Kmalu so obhajali ta praznik tudi v Carigradu. V Rimu ga je uvedel v 7. stoletju papež Gregor Veliki. Praznik nas spodbuja, naj z živo vero častimo podobo križa, veliko znamenje krščanstva. Na križu je trpel sam Božji Sin Jezus Kristus. Na njem je umrl On, ki ga je Bog dal za nas vse, ki je vstal od mrtvih in sedaj pri Očetu prosi za nas. Praznik nas spominja, da je Božja Ljubezen tako velika in močna, da je izničila lastnega Sina, da bi bili mi odrešeni. To nas vodi do spoznanja, da je ljubezen vedno, združena z žrtvijo. Ljubezni je lastno, da se žrtvuje, da trpi, da se izniči.
Praznik povišanja svetega križa nas vabi, naj bi se radi ozirali na križ, saj nam bo pogled nanj odkrival edine resnične vrednote. Križ nam govori, da je na začetku vsega ljubezen. Govori nam, da je ljubezni lastno, da se žrtvuje. Križ nam govori, da samo nesebično žrtvovanje in izpričanje rodi ljubezen in vodi v življenje. Zato nam križ vedno kliče v zavest Jezusove besede: „Če hoče kdo priti za menoj, naj se odpove sam sebi in vzame svoj križ ter hodi za menoj. Kdor namreč hoče svoje življenje rešiti, ga bo izgubil. Kdor pa svoje življenje zgubi zaradi mene, ga bo našel“ (Mt 16, 24-25).
Iz spletne strani www.kapitelj.com. Vir: France Oražem; Leto Kristusove skrivnosti 95 – 96

Nabirka za Sveto deželo
2020-09-12 - 2020-09-13
Papež Frančišek je odločil, da bo nabirka za Sveto deželo letos potekala v nedeljo, 13. septembra 2020, na dan pred praznikom povišanja svetega križa. Nabirka naj bi v skladu s tradicijo potekala na veliki petek, 10. aprila, vendar zaradi ukrepov v obdobju pandemije koronavirusa to ni bilo mogoče. Krščanske skupnosti v Sveti deželi, ki so prav tako izpostavljene okužbi in že sicer pogosto živijo v zelo težkih okoljih, vsako leto prejemajo pomoč s strani velikodušne solidarnosti vernikov po vsem svetu, da lahko tako nadaljujejo s svojo evangeljsko navzočnostjo, vzdržujejo šole in skrbstvene strukture, ki so odprte za vse državljane in namenjene človeški vzgoji, mirnemu sobivanju in oskrbi predvsem najmanjših in najrevnejših. Leta 2018 smo slovenski verniki v ta namen darovali 84.072,92 evrov. Zahvaljujemo se vsem, ki so namenili svoj dar kristjanom v Sveti deželi.
dr. Tadej Strehovec
generalni tajnik SŠK

Molitveni dan za duhovne poklice
2020-09-12 07:30 - 11:00
V soboto, 12. septembra, bo na Brezjah škofijski molitveni dan za nove duhovne poklice. Ob 8.30 bo molitev rožnega venca, nato molitvena ura in ob 10.30 sveta maša. Kljub temu da bo bogoslužje na prostem, vabim, da rizične skupine ostanejo doma in pobožno spremljajo dogajanje preko radijskih sprejemnikov.
Letošnja poslanica papeža Frančiška za 57. svetovni molitveni dan za duhovne poklice govori o štirih ključnih besedah: trpljenje, hvaležnost, pogum in hvalnica. Vsakega premetavajo valovi težav, dvomov in strahov. Jezus je tisti, ki kliče tudi v razburkanih časih. Zahteva odločitev, pogum kljub mnogim vprašanjem. Na ta način v veri predamo strahove in vznemirjenost in svoje življenje po Marijinem zgledu naredimo za večno hvalnico Gospodu.
Jure Ferlež
voditelj KPP

Pastoralni tečaj 2020
2020-09-08 - 2020-09-09
Vabljeni na pastoralni tečaj v Zavod sv. Stanislava v Šentvid nad Ljubljano, ki bo v sredo, 9. septembra, z začetkom ob 9.00. Letošnji pastoralni tečaj bo potekal pod naslovom »Kaj je korona prinesla in kaj odnesla?«. Korona je statistično gledano prinesla neke premike, ki jih nismo načrtovali, ki jih nismo niti pričakovali. V prvem delu pastoralnega tečaja bo dr. Vinko Potočnik naredil »povzetek« svojih anket: kako smo duhovniki, redovniki in laiki »preživeli« prvi val koronavirusa. Moramo priznati, da nam je »korona« spremenila »pogled«. Nekaj, kar je bilo še včeraj odsvetovano, smo čez noč začeli »spodbujati«. Te izkušnje, tako od doma kot iz tujine, bo v nadaljevanju z nami delil p. dr. Andrej Šegula OFMConv. O konkretnih korakih bi lahko spregovoril kdorkoli izmed nas, ki se je znašel na svoj način. V nadaljevanju bodo na to »konkretizacijo« spregovorili: predavatelja in par gostov, ki so se v času prvega vala epidemije posebej trudili na področju oznanjevanja in kateheze. V zadnjem delu tečaja bo eksorcist Janez Kavčič predstavil obrednik o eksorcizmu in njegovo uporabnost.
Vabljeni!
Igor Dolinšek
voditelj PS

Praznik Marijinega rojstva
2020-09-07 - 2020-09-08
Praznik Marijinega rojstva obhajamo 8. septembra. Katoliška in Pravoslavna Cerkev Marijino rojstvo praznujeta na isti dan.

Zgodovinski podatki o prazniku
Praznik Marijinega rojstva izvira iz Palestine, iz časa posvetitve cerkve v Jeruzalemu, ki jo izročilo prepoznava kot baziliko sv. Ane, Marijine matere. Praznovanje Marijinega rojstva se je najprej razširilo na Vzhodu, v Rimu, kamor so ga prinesli vzhodni menihi, pa so ga začeli obeleževati ob koncu 7. stoletja. Postopno in na različne načine se je praznik v naslednjih stoletjih razširil tudi drugod po zahodni Evropi.
Od 13. stoletja naprej je dobil še večji pomen, saj je postal slovesni praznik, pred katerim je potekala posebna osemdnevna priprava (osemdnevnica), na sam predvečer praznika pa je bila uvedena vigilija (molitveno bdenje). Osemdnevnico je papež Pij X. (1903–1914) skrajšal, Pij XII. (1939–1958) pa leta 1955 docela odpravil. Praznik Marijinega rojstva danes tako vzhodno kot zahodno cerkveno izročilo obhajata 8. septembra, natanko 9 mesecev po prazniku Marijinega brezmadežnega spočetja, ki ga Cerkev obhaja 8. decembra.

Pomen praznika Marijinega rojstva
Evangeliji o Marijinem rojstvu ne poročajo. Izročilo praznika Marijinega rojstva temelji na apokrifnem spisu z naslovom Janezov protoevangelij iz konca 2. stoletja. Avtorstvo dokumenta je sicer dvomljivo, opisuje pa pomembno zgodovinsko dejstvo rojstva Jezusove matere. Katoliška Cerkev se skozi cerkveno leto, poleg Jezusovega rojstva, spominja rojstva še dveh oseb: Marije in Janeza Krstnika. Pri ostalih svetnikih se vedno spominja le dneva njihove smrti. Razlog za to je edinstveno poslanstvo, ki sta ga oba opravila v zgodovini odrešenja. S tega vidika je Marijino rojstvo, tako kot rojstvo Janeza Krstnika, v neposredni povezavi s prihodom Odrešenika Jezusa Kristusa na svet. Marijino rojstvo in njena življenjska pot imata zato pomen, ki presega njeno osebo.
Marijino življenje je neločljivo povezano z Jezusovim življenjem, saj je s svojim materinstvom soudeležena v odrešenjskem načrtu, ki ga je Bog pripravil za človeka in vsebuje učlovečenje, življenje, smrt in vstajenje Božjega sina Jezusa Kristusa. Marija je kot Odrešenikova mati vključena v samo jedro odrešenjskega načrta.
Slovensko izročilo o prazniku Marijinega rojstva
Naši predniki so praznikoma Marijinega vnebovzetja (15. avgust) in Marijinega rojstva (8. september) dali slovensko ime: veliki in mali šmaren oziroma vélika in mala maša, pa tudi velika in mala gospojnica. Obdobje med tema dvema praznikoma je znano kot obdobje romanj v Marijina romarska svetišča. Ponekod v skladu z izročilom na malo mašo ohranjajo navade, ki veljajo za veliko mašo (npr. blagoslov rož ipd.). Ta dan pomeni že začetek jeseni, saj ponekod mala maša za suknjo vpraša ali pa odpre dolinsko pašo (mala maša – v vsakem grmu paša).
Vir: Katoliška Cerkev

Teden vzgoje 2020: Slovenija, moja domovina
2020-09-05 - 2020-09-13
»Učence je treba seznaniti z vsemi potrebnimi rečmi, ki jih čakajo v prihodnjem javnem življenju, da bode šola deci modra priprava za javno življenje.«
(bl. Anton Martin Slomšek)
Vabimo, da se ob začetku šolskega in katehetskega leta med 6. in 13. septembrom 2020 pridružite Tednu vzgoje.
Gradivo za leto 2020 je na voljo TUKAJ.
Društvo katoliških pedagogov Slovenije (DKPS) v sodelovanju s Slovenskim katehetskim uradom (SKU) pripravlja tretji Teden vzgoje, ki je letos posvečen tematiki “Slovenija, moja domovina”. Spodbuditi želimo ljubezen do domovine in hvaležnost za samostojno državo Slovenijo.
Z našimi razmišljanji želimo letos še posebej osvetliti pogled na temo domovine in države Slovenije ter z blagoslovom in molitvijo poudariti, da verjamemo v moč Božjega varstva v prihajajočem šolskem in katehetskem letu.
Dogodki v tednu vzgoje:

Tiskovna konferenca bo v ponedeljek, 31. 8. 2020, ob 11.00, v prostorih Družine (Krekov trg 1). Na njej bo sodeloval pomožni škof msgr. dr. Franc Šuštar – predsednik Komisije za šolstvo pri Slovenski škofovski konferenci, ki bo prebral izjavo o vzgoji.
Knjižica z besedili – uvod v sveto mašo, kratko razmišljanje in prošnje za vse potrebe. Vsaka župnija lahko pripravljeno gradivo uporabi pri sveti maši, v svojem glasilu/oznanilih, na župnijski spletni strani ipd. Besedilo bo v prihodnjih dneh objavljeno na spletni strani Društva katoliških pedagogov Slovenije (DKPS) in Slovenskega katehetskega urada (SKU).
Vabimo, da se teden začne z branjem Izjave o vzgoji msgr. dr. Franc Šuštarja, v nedeljo 6. 9. 2020. Zaključi pa z blagoslovom za novo šolsko leto, ki ga spremlja blagoslov šolskih torb, na katehetsko nedeljo 13. 9. 2020. Otroke, pedagoške delavce in starše izročamo v Božje roke, jih redno blagoslavljamo in zanje molimo. Priporočila glede blagoslova uporabljajte skladno s trenutno epidemiološko sliko in smernicami SŠK in NIJZ.
Dodatno gradivo: če bi kdo želel več gradiva na letošnjo temo Tedna vzgoje, ga bo našel v reviji Vzgoja št. 84., december 2019 – članki iz mednarodne konference “Vzgoja za ljubezen do domovine in države”.

Vabljeni, da Teden vzgoje pospremimo z molitvijo in aktivnim sodelovanjem po župnijah.
Več informacij: DKPS (dkps.pisarna@gmail.com; 01 43 83 983) in SKU (sku@rkc.si; 031 312 110).

Teden molitve za duhovne poklice
2020-09-05 - 2020-09-13
Zaradi ostrih epidemioloških ukrepov v tednu pred nedeljo Dobrega Pastirja bomo molitveni teden za nove duhovne poklice obhajali v tednu pred škofijskim molitvenim srečanjem za nove duhovne poklice, ki bo 12. septembra na Brezjah. Začetek molitvenega tedna bo na angelsko nedeljo (23. nedelja med letom, 6. septembra), ko bo Jezus v evangeliju spodbudil: »Če se na zemlji dva izmed vas zedinita v kateri koli prošnji, jima bo vse storil moj Oče, ki je v nebesih« (Mt 18,19). Molitveni teden bomo končali na Brezjah. Povabim vas, da med tednom uporabite knjižico, ki jo je pripravila Škofija Koper in ste jo dobili aprila. Naslov molitvenega tedna je: Duhovni poklic – zaklad v glinasti posodi (prim. 2 Kor 4,7). Apostol Pavel spominja, da smo verniki glina, torej upogljivi in slabotni. Brez Božje moči ne moremo ničesar storiti. Prav ta moč, ki prihaja do izraza v naši slabotnosti, rešuje, zdravi in postavlja na noge.
Povabite vernike, da tudi po domovih povečajo gorečnost za nove duhovne poklice.

Obletnica kronanja Marije Pomagaj na Brezjah, praznik
2020-08-31 - 2020-09-01
1. septembra 1907, na angelsko nedeljo, je škof Anton Bonaventura Jeglič z zlatima kronama okrasil Marijo in Božje Dete v njenem naročju. S tem slovesnim dejanjem je okronal milostno podobo Marije Pomagaj. Ta dan je v ljubljanski nadškofiji praznik.

Sv. Jernej, apostol
2020-08-23 - 2020-08-24
24. avgusta praznujemo praznik sv. Jerneja, apostola.
Jernej je bil eden izmed dvanajsterih apostolov, ki jih je Gospod izbral, da nadaljujejo njegovo delo. Iz evangeljskih knjig in Apostolskih del zvemo malo o njem. Po novejših novozaveznih raziskovanjih je istoveten z Natanaelom, o katerem nam pripoveduje evangelist Janez, da ga je Filip pripeljal k Jezusu. Ob tem prvem srečanju mu je Jezus takoj razodel svoj dar, da ve za skrivnosti, ko mu je izjavil, da ga je videl pod smokvinim drevesom, preden ga je Filip poklical in mu ga predstavil.
Natanael je bil doma iz Kane v Galileji, kjer je Jezus naredil prvi čudež. Ko je Filip pripovedoval prijatelju Natanaelu o svojem srečanju z Jezusom iz Nazareta, se je Natanael, ki je vedel, da Nazarečani niso bili na dobrem glasu, začudil in vprašal: »Ali mar more priti kaj dobrega iz Nazareta?« Ob takem nezaupanju je bilo Natanaelovo srečanje z Jezusom nepozabno. Ko ga je Jezus videl, da prihaja k njemu, je pohvalil njegovo odkritosrčnost in poštenost z besedami: »Glej, pravi Izraelec, v katerem ni zvijače.« Ko se je ta začudil, od kod ga pozna, mu je Jezus odgovoril: »Preden te je Filip poklical, ko si bil pod smokvinim drevesom, sem te videl.« V Natanaelu je bil premagan zadnji dvom, ko ga je Jezus prepričal s svojo vsevednostjo: »Učenik, ti si Sin božji, ti si kralj Izraelov.« Čeprav evangelist tega izrecno ne omenja, je Jezus gotovo že ob tem prvem srečanju izbral Natanaela za učenca, ki je potem vsa tri leta spremljal Gospoda na njegovih potih po Galileji, Judeji in Samariji.
Na seznamu apostolov Natanael izrecno ni omenjen, v splošnem ga istovetijo z apostolom Jernejem (Bartolomejem), to pa zato, ker Sveto pismo povsod omenja s Filipom tudi Jerneja že preden sta spoznala Jezusa, sta si bila prijatelja. Filip je Jerneja tudi pripeljal k Jezusu in mu ga predstavil. Po vsem tem je upravičena domneva, da Natanael in Jernej pomenita isto osebo. Vsekakor pa je bil Jernej med prvimi apostoli, ki jih je Gospod poklical. Po vstajenju srečamo Natanaela z drugimi apostoli, ki so lovili ribe v Genezareškem jezeru in se jim je Jezus prikazal.
Po poznejšem izročilu je Jernej oznanjal evangelij v Indiji, Mezopotamiji, Partiji, Likaoniji, Veliki Armeniji, morda tudi v Egiptu. Na začetku so ga nekaj časa spremljali Andrej, Matej ali Filip. Domnevajo, da je umrl mučeniške smrti v Armeniji v mestu Albanopolis, kjer so mu na ukaz kralja Astiaga živemu potegnili kožo s telesa, nato ga pa obglavili ali križali.
V 6. stoletju so svetnikove kosti prenesli iz Albanopolisa na otok Lipari, v 9. stoletju so jih prenesli v Benevent, od koder jih je leta 983 cesar Oton III. dal prenesti v sv. Jerneju posvečeno cerkev ob Tiberi v Rimu. Svetnikovo lobanjo hranijo od leta 1238 kot dragoceno relikvijo v stolnici v Frankfurtu. Nekaj svetih moči apostola Jerneja so že v dobi Karla Velikega imeli v Aachnu, kamor so od 14. stoletja tudi Slovenci radi romali; meščani iz Ljubljane in Kranja so imeli v Aachnu poseben oltar sv. Cirila in Metoda in stalnega slovenskega duhovnika.
Ime sv. Jerneja se omenja v rimski evharistični molitvi pri maši. Njegov god se 24. avgusta praznuje že od 9. stoletja dalje; od tedaj pa do leta 1955 je imel celo svojo vigilijo. Slovenci sv. Jerneja radi častijo, posvečenih mu je 12 farnih in 17 podružničnih cerkva. Jernejevo je ponekod velik kmečki praznik. Na Koroškem je jernejevo najimenitnejši dan za nabiranje zdravilnih zelišč, saj imajo ta dan posebno moč. Jernejevo je bil nekoč dan, ko so se plačevale obresti in računi, dan hvale za pospravljeno žetev. Jernej je tudi pomemben mejnik v jesenskem vremenu: Po vremenu sv. Jerneja rada se vsa jesen nareja. Ali: kakor sv. Jernej vremeni, se vsa jesen drži. Po Slovenskih Goricah postavljajo klopotce.
Upodabljajo ga s kratkimi lasmi in kratko pristriženo brado, v desnici drži nož, s kakršnim so ga drli, v levici pa knjigo, ker staro izročilo pravi, da je v Arabijo prinesel evangelij sv. Mateja in ga imel za podlago svojih misijonskih govorov.
Za svojega zavetnika ga časte knjigovezi, usnjarji, rokavičarji, strojarji, krojači, čevljarji, kmetje, viničarji in pastirji. Kličejo ga na pomoč pri živčnih boleznih in trganju.
Vir: Župnija Polzela

Poletni tedni v Taizéju
2020-08-22 - 2020-08-30
V terminu od 23. do 30. avgusta 2020 načrtujemo romanje na poletne tedne v Taizéju. Na romanje se bomo odpravili, če bo zdravstvena situacija ugodna. Prijavnica in obvestila so na https://katoliskamladina.si/poletni-tedni-v-taizeju/, lahko pa nam pišete na taize@katoliskamladina.si.

Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi vere
2020-08-21 - 2020-08-22
Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je22. avgustdoločila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
V nadaljevanju objavljamo avtorski prevod Resolucije A/RES/73/296in komentarstalnega opazovalca Svetega sedeža pri OZN v Ženevi in drugih mednarodnih organizacijah, nadškofa msgr. dr. Ivana Jurkoviča.

OZN – Resolucija A/RES/73/296
Generalna skupščina OZN:
potrjujoč cilje in načela zapisana v Ustanovni listini ZN in Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zlasti pravico do svobode misli, vesti in vere;
zaskrbljujoč zaradi nenehnih dejanj nestrpnosti in nasilja nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, vključno nad pripadniki verskih skupnosti in verskih manjšin po svetu ter zaradi naraščajočega števila in intenzitete teh dejanj, ki so pogosto zločinske narave in lahko imajo mednarodne značilnosti;
priklicujoč, da so države prednostno odgovorne za spodbujanje in varstvo človekovih pravic, vključno človekovih pravic tistih ljudi, ki pripadajo verskim manjšinam, vključno z njihovo pravico, da lahko svojo vero ali prepričanje svobodno uresničujejo;
zavedajoč se, da lahko imata odprta, konstruktivna in spoštljiva razprava o idejah ter medreligijski, medverski in medkulturni dialog na lokalnih, državnih, regionalnih in mednarodnih ravneh pozitivno vlogo v boju proti verskem sovraštvu, podpihovanju in nasilju;
potrjujoč pozitivno vlogo, ki jo lahko imata uresničevanje pravice do svobode mnenja in izražanja ter popolno spoštovanje svobode iskanja, prejemanja in posredovanja podatkov za krepitev demokracije in v boju proti verski nestrpnosti, ter priznavajoč nadalje, da uresničevanje pravice do svobode izražanja v skladu z 19. členom Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah vključuje posebne dolžnosti in odgovornosti;
poudarjajoč, da so svoboda vere ali prepričanja, svoboda mnenja in izražanja, pravica do mirnega zbiranja in pravica do svobode združevanja medsebojno odvisne, med seboj povezane ter vzajemno okrepljene, pri čemer poudarja vlogo, ki jo te pravice lahko imajo v boju zoper vse oblike nestrpnosti in diskriminacije zaradi vere ali prepričanja;
poudarjajoč, da imajo države, regionalne organizacije, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in civilna družba kot celota pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja;
priznavajoč, da posamezniki in ustrezne civilnodružbene organizacije pozitivno prispevajo k spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga, razumevanja in kulture miru;
vedoč za sodelovanje med Združenimi narodi in regionalnimi ter drugimi organizacijami pri spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga in vedoč tudi za dejavnost Zavezništva civilizacij Združenih narodov pri spodbujanju medkulturnega dialoga v tej zvezi;
ostro obsojajoč nenehno nasilje in teroristične napade nad posamezniki, prav tako nad pripadniki verskih manjšin, zaradi ali v imenu vere ali prepričanja in poudarjajoč pomembnost celovitega in inkluzivnega preventivnega pristopa, temelječega na skupnosti, v katerega je vključen širok nabor akterjev, tudi civilna družba in verske skupnosti;
potrjujoč svojo enoglasno obsodbo vseh terorističnih dejanj, metod in praks ter nasilnega ekstremizma, ki spodbuja terorizem v vseh njegovih pojavnih oblikah, ne glede na kraj, povzročitelja in vzrok dejanja;
izjavljajoč, da se terorizem in nasilni ekstremizem, če in kadar spodbuja terorizem, v vseh njunih pojavnih oblikah ne moreta in ne smeta povezovati z nobeno religijo, narodnostjo, civilizacijo ali etnično skupino;
globoko obžalujoč vsa nasilna dejanja, izvršena nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, kakor tudi druga takšna dejanja, ki so bila usmerjena zoper njihove domove, poslovne prostore, lastnino, šole, kulturne centre in svetišča, pa tudi vse napade na in v verskih objektih, krajih in romarskih središčih, ki pomenijo kršitev mednarodnega prava;
zavedajoč se, da so medsebojno sodelovanje, ki izboljšuje izvajanje že obstoječih pravnih sistemov, ki ščitijo posameznike pred diskriminacijo in zločini, storjenimi iz sovraštva, okrepljena medreligijska, medverska in medkulturna prizadevanja ter razširjeno izobraževanje o človekovih pravicah, pomembni prvi koraki v boju proti nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju zoper posameznike zaradi vere ali prepričanja;
zavedajoč se tudi pomembnosti, da žrtve nasilnih dejanj zaradi vere ali prepričanja in člani njihovih družin prejmejo ustrezno pomoč in podporo v skladu z veljavno zakonodajo,
1. sklene, da se 22. avgust določi za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja;
2. vabi vse države članice, relevantne organizacije sistema Združenih narodov in druge mednarodne in regionalne organizacije kakor tudi civilno družbo, vključno z nevladnimi organizacijami, s posamezniki in z zasebnimi sektorji, da na primeren način obeležijo Mednarodni dan;
3. prosi generalnega sekretarja, da opozori vse države članice, organizacije sistema Združenih narodov in civilnodružbene organizacije na to, da bi se ta resolucija ustrezno upoštevala.
Prevod: Agnes Kojc

Točka za prijavo kristjanofobije in vandalizma uperjenega proti slovenskim katoličanom

Verska svoboda osrednji dejavnik razvoja človeške družbe
»Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju na predlog Brazilije, Kanade, Egipta, Iraka, Jordanije, Nigerije, Pakistana, Poljske in Združenih držav Amerike sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je 22. avgust določila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
18. člen Splošne deklaracije človekovih pravic ZN določa, da ima vsakdo pravico do svobode misli, vesti in vere. To vključuje tudi pravico do svobodnega spreminjanja vere ali prepričanja ter svobodo, da vsakdo bodisi sam bodisi skupaj z drugimi ter javno ali zasebno izraža svojo vero ali prepričanje s poučevanjem, prakso, bogoslužjem in verskimi obredi.
Ker so v svetu nestrpna dejanja in nasilje nad posamezniki in skupinami zaradi njihove vere ali prepričanja v porastu, so zgoraj omenjene države Generalni skupščini Združenih narodov predlagale sprejetje posebne resolucije, s katero bi svet na to opozorili in tovrstna dejanja v bodoče preprečili.
Prav države, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in vsa civilna družba kot celota imajo pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja.
Papež Frančišek poudarja, da je nerazumljivo in zaskrbljujoče, da tudi danes v svetu ostajajo diskriminacije in omejitve pravic samo zaradi pripadnosti in javnega izpovedovanja določene vere. Še bolj pa je nesprejemljivo, da obstajajo celo resnična in dejanska preganjanja zaradi verske pripadnosti in tudi oboroženi spopadi. »To rani razum, ogroža mir in ponižuje človekovo dostojanstvo«. Za papeža je posebno boleče dejstvo, da so kristjani v svetu še posebej izpostavljeni diskriminaciji in nasilju. »Preganjanje kristjanov je danes celo silovitejše kot v prvih stoletjih Cerkve in obstaja več kristjanov mučencev kot v takratni dobi. In to se dogaja več kot 1700 let po Konstantinovem ediktu, ki je kristjanom podelil svobodo do javnega izpovedovanja njihove vere« (Nagovor papeža Frančiška udeležencem mednarodnega simpozija o verski svobodi z naslovom: Verska svoboda v mednarodnem pravu in svetovni konflikt vrednot, 20. junija 2014).
Misija Svetega sedeža v Ženevi je sodelovala pri predstavitvi omenjene Resolucije na sedežu organizacije. Kot v mnogih drugih okoliščinah je predstavila prepričanje Katoliške Cerkve o potrebnosti, da države članice Združenih narodov budno bdijo nad tem, da verska svoboda ostane ena izmed osrednjih dejavnikov razvoja človeške družbe, na katero se opirata tako graditev pravičnejšega sveta kot mirno sožitje med narodi.«

Nadškof msgr. dr. Ivan Jurkovič,
apostolski nuncij

Vir: Kanonist

Duhovne vaje za notranje ozdravljenje
2020-08-20 17:30 - 2020-08-23 12:00
Duhovne vaje za notranje ozdravljenje s tridnevnim programom poteka od četrtka, 20. avgusta, od 18.30 z večerjo in se bo sklenil v nedeljo, 23. avgusta 2020, s kosilom.
Po njegovih ranah smo bili ozdravljeni. (Iz 53,5)
Notranje rane zaznamujejo in negativno obarvajo celostno doživljanje sebe, drugih, življenja in Boga. Kako naj odrastemo in polno zaživimo, kako naj rane celijo, kako do odpuščanja in sprave? Gospoda, najboljšega Zdravnika in Rešitelja, prosimo za te milosti.
Voditelj: p. Mio Kekić, jezuit in duhovni asistent Katoliške karizmatične Prenove
Kontakt za prijavo: +386(0)51-613-374 (pon-pet, 8.00-14.00), info@ignacijevdom.si
Možnost prijave po spletu
