Nadškofija Ljubljana

Slovesnosti ljubljanskih škofov na praznik Marijinega vnebovzetja
2021-08-15
Na predvečer praznika Marijinega vnebovzetja, v soboto, 14. avgusta 2021, bo ob 19.00 pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik daroval slovesno sveto mašo v župnijski cerkvi v župniji Sv. Benedikt v Slov. goricah.
Na praznik Marijinega vnebovzetja, v nedeljo, 15. avgusta 2021, bodo škofje ljubljanske nadškofije vodili naslednje slovesnosti:
Ob 10.00 bo na Brezjah, pred baziliko in narodnim svetiščem Marije Pomagaj sveta maša in ponovna slovesna izročitev slovenskega naroda Božji materi Mariji. Sveto mašo bo daroval ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore OFM.
Ob 10.00 bo pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik vodil daroval slovesno sveto mašo v župnijski cerkvi v župniji Sv. Benedikt v Slov. goricah.
Ob 8.00 bo pomožni škof msgr. dr. Franc Šuštar v podružnični cerkvi sv. nadangela Mihaela na Olševku v župniji Šenčur daroval slovesno mašo. Ob 10.00 pa bo daroval praznično sveto mašo v župnijski cerkvi Marije vnebovzete v Trbojah.

Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi vere
2021-08-22
Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je 22. avgust določila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
V nadaljevanju objavljamo avtorski prevod Resolucije A/RES/73/296in komentarstalnega opazovalca Svetega sedeža pri OZN v Ženevi in drugih mednarodnih organizacijah, nadškofa msgr. dr. Ivana Jurkoviča.

OZN – Resolucija A/RES/73/296
Generalna skupščina OZN:
potrjujoč cilje in načela zapisana v Ustanovni listini ZN in Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zlasti pravico do svobode misli, vesti in vere;
zaskrbljujoč zaradi nenehnih dejanj nestrpnosti in nasilja nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, vključno nad pripadniki verskih skupnosti in verskih manjšin po svetu ter zaradi naraščajočega števila in intenzitete teh dejanj, ki so pogosto zločinske narave in lahko imajo mednarodne značilnosti;
priklicujoč, da so države prednostno odgovorne za spodbujanje in varstvo človekovih pravic, vključno človekovih pravic tistih ljudi, ki pripadajo verskim manjšinam, vključno z njihovo pravico, da lahko svojo vero ali prepričanje svobodno uresničujejo;
zavedajoč se, da lahko imata odprta, konstruktivna in spoštljiva razprava o idejah ter medreligijski, medverski in medkulturni dialog na lokalnih, državnih, regionalnih in mednarodnih ravneh pozitivno vlogo v boju proti verskem sovraštvu, podpihovanju in nasilju;
potrjujoč pozitivno vlogo, ki jo lahko imata uresničevanje pravice do svobode mnenja in izražanja ter popolno spoštovanje svobode iskanja, prejemanja in posredovanja podatkov za krepitev demokracije in v boju proti verski nestrpnosti, ter priznavajoč nadalje, da uresničevanje pravice do svobode izražanja v skladu z 19. členom Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah vključuje posebne dolžnosti in odgovornosti;
poudarjajoč, da so svoboda vere ali prepričanja, svoboda mnenja in izražanja, pravica do mirnega zbiranja in pravica do svobode združevanja medsebojno odvisne, med seboj povezane ter vzajemno okrepljene, pri čemer poudarja vlogo, ki jo te pravice lahko imajo v boju zoper vse oblike nestrpnosti in diskriminacije zaradi vere ali prepričanja;
poudarjajoč, da imajo države, regionalne organizacije, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in civilna družba kot celota pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja;
priznavajoč, da posamezniki in ustrezne civilnodružbene organizacije pozitivno prispevajo k spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga, razumevanja in kulture miru;
vedoč za sodelovanje med Združenimi narodi in regionalnimi ter drugimi organizacijami pri spodbujanju medreligijskega in medkulturnega dialoga in vedoč tudi za dejavnost Zavezništva civilizacij Združenih narodov pri spodbujanju medkulturnega dialoga v tej zvezi;
ostro obsojajoč nenehno nasilje in teroristične napade nad posamezniki, prav tako nad pripadniki verskih manjšin, zaradi ali v imenu vere ali prepričanja in poudarjajoč pomembnost celovitega in inkluzivnega preventivnega pristopa, temelječega na skupnosti, v katerega je vključen širok nabor akterjev, tudi civilna družba in verske skupnosti;
potrjujoč svojo enoglasno obsodbo vseh terorističnih dejanj, metod in praks ter nasilnega ekstremizma, ki spodbuja terorizem v vseh njegovih pojavnih oblikah, ne glede na kraj, povzročitelja in vzrok dejanja;
izjavljajoč, da se terorizem in nasilni ekstremizem, če in kadar spodbuja terorizem, v vseh njunih pojavnih oblikah ne moreta in ne smeta povezovati z nobeno religijo, narodnostjo, civilizacijo ali etnično skupino;
globoko obžalujoč vsa nasilna dejanja, izvršena nad posamezniki zaradi njihove vere ali prepričanja, kakor tudi druga takšna dejanja, ki so bila usmerjena zoper njihove domove, poslovne prostore, lastnino, šole, kulturne centre in svetišča, pa tudi vse napade na in v verskih objektih, krajih in romarskih središčih, ki pomenijo kršitev mednarodnega prava;
zavedajoč se, da so medsebojno sodelovanje, ki izboljšuje izvajanje že obstoječih pravnih sistemov, ki ščitijo posameznike pred diskriminacijo in zločini, storjenimi iz sovraštva, okrepljena medreligijska, medverska in medkulturna prizadevanja ter razširjeno izobraževanje o človekovih pravicah, pomembni prvi koraki v boju proti nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju zoper posameznike zaradi vere ali prepričanja;
zavedajoč se tudi pomembnosti, da žrtve nasilnih dejanj zaradi vere ali prepričanja in člani njihovih družin prejmejo ustrezno pomoč in podporo v skladu z veljavno zakonodajo,
1. sklene, da se 22. avgust določi za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja;
2. vabi vse države članice, relevantne organizacije sistema Združenih narodov in druge mednarodne in regionalne organizacije kakor tudi civilno družbo, vključno z nevladnimi organizacijami, s posamezniki in z zasebnimi sektorji, da na primeren način obeležijo Mednarodni dan;
3. prosi generalnega sekretarja, da opozori vse države članice, organizacije sistema Združenih narodov in civilnodružbene organizacije na to, da bi se ta resolucija ustrezno upoštevala.
Prevod: Agnes Kojc

Točka za prijavo kristjanofobije in vandalizma uperjenega proti slovenskim katoličanom

Verska svoboda osrednji dejavnik razvoja človeške družbe
»Generalna skupščina Združenih narodov je 28. maja 2019 na svojem 73. zasedanju na predlog Brazilije, Kanade, Egipta, Iraka, Jordanije, Nigerije, Pakistana, Poljske in Združenih držav Amerike sprejela Resolucijo A/RES/73/296, s katero je 22. avgust določila za Mednarodni dan spomina na žrtve nasilja zaradi izpovedovanja vere ali prepričanja.
18. člen Splošne deklaracije človekovih pravic ZN določa, da ima vsakdo pravico do svobode misli, vesti in vere. To vključuje tudi pravico do svobodnega spreminjanja vere ali prepričanja ter svobodo, da vsakdo bodisi sam bodisi skupaj z drugimi ter javno ali zasebno izraža svojo vero ali prepričanje s poučevanjem, prakso, bogoslužjem in verskimi obredi.
Ker so v svetu nestrpna dejanja in nasilje nad posamezniki in skupinami zaradi njihove vere ali prepričanja v porastu, so zgoraj omenjene države Generalni skupščini Združenih narodov predlagale sprejetje posebne resolucije, s katero bi svet na to opozorili in tovrstna dejanja v bodoče preprečili.
Prav države, nacionalne institucije za varstvo človekovih pravic, nevladne organizacije, verske ustanove, mediji in vsa civilna družba kot celota imajo pomembno vlogo pri spodbujanju strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti ter pri univerzalnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s svobodo vere ali prepričanja.
Papež Frančišek poudarja, da je nerazumljivo in zaskrbljujoče, da tudi danes v svetu ostajajo diskriminacije in omejitve pravic samo zaradi pripadnosti in javnega izpovedovanja določene vere. Še bolj pa je nesprejemljivo, da obstajajo celo resnična in dejanska preganjanja zaradi verske pripadnosti in tudi oboroženi spopadi. »To rani razum, ogroža mir in ponižuje človekovo dostojanstvo«. Za papeža je posebno boleče dejstvo, da so kristjani v svetu še posebej izpostavljeni diskriminaciji in nasilju. »Preganjanje kristjanov je danes celo silovitejše kot v prvih stoletjih Cerkve in obstaja več kristjanov mučencev kot v takratni dobi. In to se dogaja več kot 1700 let po Konstantinovem ediktu, ki je kristjanom podelil svobodo do javnega izpovedovanja njihove vere« (Nagovor papeža Frančiška udeležencem mednarodnega simpozija o verski svobodi z naslovom: Verska svoboda v mednarodnem pravu in svetovni konflikt vrednot, 20. junija 2014).
Misija Svetega sedeža v Ženevi je sodelovala pri predstavitvi omenjene Resolucije na sedežu organizacije. Kot v mnogih drugih okoliščinah je predstavila prepričanje Katoliške Cerkve o potrebnosti, da države članice Združenih narodov budno bdijo nad tem, da verska svoboda ostane ena izmed osrednjih dejavnikov razvoja človeške družbe, na katero se opirata tako graditev pravičnejšega sveta kot mirno sožitje med narodi.«
Nadškof msgr. dr. Ivan Jurkovič,
apostolski nuncij

Vir: Kanonist

Sv. maša ob dnevu spomina na žrtve totalitarnih in avtoritarnih režimov
2021-08-23 18:30 (Europe/Ljubljana)
Sveta maša ob dnevu spomina na žrtve totalitarnih in avtoritarnih režimov bo v ljubljanski stolnici, v ponedeljek, 23. avgusta, ob 18.30.

Pastoralni tečaj
2021-09-07
Ob začetku pastoralnega leta vas lepo vabim, da se udeležite pastoralnega tečaja v Zavodu Svetega Stanislava, v torek, 7. septembra 2021, ob 9.00.
Letošnji pastoralni tečaj bo potekal pod naslovom Pota mladosti. V Cerkvi na Slovenskem bomo v letošnjem letu prvič obhajali nedeljo in teden mladih, prav tako pa začenjamo obdobje mladih, v katerem bomo v različnih krogih razmišljali o mladih in mladinski pastorali.
V prvem delu pastoralnega tečaja bo Matevž Mehle, voditelj Urada za mlade pri SŠK, predstavil izsledke ankete »Kaj ti daje smisel?«. Ta je pogledala versko življenje mladih, vsebino njihovega verovanja in odnos do župnije.
Vsak duhovnik se srečuje z drugačno situacijo mladih v svoji župniji, zato v Sloveniji obstaja precej primerov dobre prakse delovanja v mladinski pastorali. Tako bomo v drugem delu poslušali primere dobre prakse sodelovanja med duhovniki in mladimi, kjer želimo nakazati različne možnosti za prihodnost.
Gotovo v pogovoru ne bomo mogli mimo tematike sinode, katere konkretnejšo vsebino se čakamo.
Igor Dolinšek, voditelj PS

Praznik Marijinega rojstva
2021-09-08
Praznik Marijinega rojstva obhajamo 8. septembra. Katoliška in Pravoslavna Cerkev Marijino rojstvo praznujeta na isti dan.

Zgodovinski podatki o prazniku
Praznik Marijinega rojstva izvira iz Palestine, iz časa posvetitve cerkve v Jeruzalemu, ki jo izročilo prepoznava kot baziliko sv. Ane, Marijine matere. Praznovanje Marijinega rojstva se je najprej razširilo na Vzhodu, v Rimu, kamor so ga prinesli vzhodni menihi, pa so ga začeli obeleževati ob koncu 7. stoletja. Postopno in na različne načine se je praznik v naslednjih stoletjih razširil tudi drugod po zahodni Evropi.
Od 13. stoletja naprej je dobil še večji pomen, saj je postal slovesni praznik, pred katerim je potekala posebna osemdnevna priprava (osemdnevnica), na sam predvečer praznika pa je bila uvedena vigilija (molitveno bdenje). Osemdnevnico je papež Pij X. (1903–1914) skrajšal, Pij XII. (1939–1958) pa leta 1955 docela odpravil. Praznik Marijinega rojstva danes tako vzhodno kot zahodno cerkveno izročilo obhajata 8. septembra, natanko 9 mesecev po prazniku Marijinega brezmadežnega spočetja, ki ga Cerkev obhaja 8. decembra.

Pomen praznika Marijinega rojstva
Evangeliji o Marijinem rojstvu ne poročajo. Izročilo praznika Marijinega rojstva temelji na apokrifnem spisu z naslovom Janezov protoevangelij iz konca 2. stoletja. Avtorstvo dokumenta je sicer dvomljivo, opisuje pa pomembno zgodovinsko dejstvo rojstva Jezusove matere. Katoliška Cerkev se skozi cerkveno leto, poleg Jezusovega rojstva, spominja rojstva še dveh oseb: Marije in Janeza Krstnika. Pri ostalih svetnikih se vedno spominja le dneva njihove smrti. Razlog za to je edinstveno poslanstvo, ki sta ga oba opravila v zgodovini odrešenja. S tega vidika je Marijino rojstvo, tako kot rojstvo Janeza Krstnika, v neposredni povezavi s prihodom Odrešenika Jezusa Kristusa na svet. Marijino rojstvo in njena življenjska pot imata zato pomen, ki presega njeno osebo.
Marijino življenje je neločljivo povezano z Jezusovim življenjem, saj je s svojim materinstvom soudeležena v odrešenjskem načrtu, ki ga je Bog pripravil za človeka in vsebuje učlovečenje, življenje, smrt in vstajenje Božjega sina Jezusa Kristusa. Marija je kot Odrešenikova mati vključena v samo jedro odrešenjskega načrta.
Slovensko izročilo o prazniku Marijinega rojstva
Naši predniki so praznikoma Marijinega vnebovzetja (15. avgust) in Marijinega rojstva (8. september) dali slovensko ime: veliki in mali šmaren oziroma vélika in mala maša, pa tudi velika in mala gospojnica. Obdobje med tema dvema praznikoma je znano kot obdobje romanj v Marijina romarska svetišča. Ponekod v skladu z izročilom na malo mašo ohranjajo navade, ki veljajo za veliko mašo (npr. blagoslov rož ipd.). Ta dan pomeni že začetek jeseni, saj ponekod mala maša za suknjo vpraša ali pa odpre dolinsko pašo (mala maša – v vsakem grmu paša).
Vir: Katoliška Cerkev

Škofijski molitveni dan za duhovne poklice
2021-09-11
Letošnje škofijsko molitveno srečanje bo v soboto, 11. septembra 2021, na Brezjah. Srečanje bo potekalo pod geslom »Pripadaj, išči in se odloči«, kar na prav poseben način poudari odgovornost prav vsakega kristjana za ustvarjanje pravega ozračja, v katerem se bodo kalili novi duhovni poklici. Povabim bogoslovce, diakone, duhovnike, redovnike in redovnice, da se v čim večjem številu srečamo na Brezjah. Povabite in organizirajte prevoz za vernike in zveste molivce za duhovne poklice. Spodbudite tudi peš romanja in kolesarje, da s svojim trudom prispevajo k učinkovitosti dneva.
Prav posebej vas prosim, da bi v petek, 10. septembra, izpeljali pripravljalni postni dan (s postno postavo velikega petka) in tudi s tem pokazali, da smo pripravljeni na odpovedi za blagoslov prizadevanj za nove duhovne poklice.
V nedeljo, 12. septembra, pa vas povabim, da s pomočjo knjižice, ki jo boste ob tej priložnosti dobili na Brezjah, pri nedeljskih mašah tudi drugim vernikom predstavite spodbudo molitvenega dneva.
Hvala za molitve in pomoč pri delu za nove duhovne poklice. Se vidimo na Brezjah.
Jure Ferlež
voditelj KPP

Vseslovensko romanje mednarodnega gibanja Vera in luč ob zlatem jubileju
2021-09-11 14:30 - 17:00
V soboto, 11. septembra 2021, bo v brestaniški baziliki ob 14. 30 uri slovesnost ob zlatem jubileju gibanja Vera in luč. Slovesnost bo vodil škof dr. Anton Jamnik.
Vseslovensko romanje mednarodnega gibanja Vera praznuje 50 letnico obstoja. Gibanje se je začelo leta 1971 v Lurdu, zato bo praznovanje slovenske province potekalo v slovenskem Lurdu v Brestanici. Več TUKAJ.
Vir: Katoliška Cerkev

Romanje križa svetovnega dneva mladih po slovenskih dekanijah
2021-09-11 18:00
Z romanjem križa svetovnega dneva mladih po dekanijah bomo začeli leto in pol priprave na Svetovni dan mladih (SDM), ki bo leta 2023 potekal v Lizboni.
Namen romanja SDM križa je močan kerigmatičen nagovor mladih, vabilo na SDM ter povezovanje na lokalni ravni. Romanje križa se bo začelo v mariborski nadškofiji, zaključilo pa v koprski. Osrednji dogodek romanja bo na vsaki dekaniji srečanje mladih ob križu, ki bo vsebovalo češčenje križa, nagovor, adoracijo in druženje.
Prvega v nizu večerov za mlade pripravljamo v Mariboru 11. septembra 2021 zvečer. Ob 18.00 bo sveta maša v stolnici, ob 19.00 pa slavilni večer in češčenje križa s skupino Abend na trgu pred stolnico. Dogodke Urad za mlade pripravlja v sodelovanju z voditelji ŠOMov vseh škofij. Križ bo romal po škofijah v naslednjem vrstnem redu: Maribor, Murska Sobota, Celje, Ljubljana, Novo mesto in Koper.
Urad za mlade

Nabirka za Sveto deželo 2021
2021-09-12
V nedeljo, 12. septembra 2021, bo v Katoliški cerkvi v Sloveniji potekala tradicionalna nabirka za Sveto deželo (Collecta pro Terra Sancta), ki je namenjena zbiranju sredstev za podporo kristjanov na Bližnjem vzhodu. Duhovniki so naprošeni, da darove vernikov zbrane na ta dan posredujejo na (nad)škofijo.
Slovenski škofje so določili omenjen datum na 123. redni seji Slovenske škofovske konference, ki je potekala 3. maja 2021, saj zaradi epidemije koronavirusa nabirke ni bilo v rednem datumu, t. j. na veliki petek, 2. aprila 2021.
Sredstva bodo tako kot vsako leto doslej namenjena ohranjanju prisotnosti kristjanov v deželi, kjer je Jezus Kristus prvič oznanil svoj nauk, trpel, umrl na križu in vstal od mrtvih. Z zbranimi darovi se poleg vzdrževanja edinstvene kulturne dediščine, finančno podpira tudi socialne, izobraževalne in romarske programe, pomaga mladim družinam ter drugim ogroženim skupinam ljudi. Starodavno nabirko za kristjane v Jeruzalemu je spodbujal že apostol Pavel, papeži so vseskozi skrbeli za vez med krščanstvom in Sveto deželo, zadnji dokument v ta namen pa je podpisal blaženi papež Pavel VI. leta 1974.
Slovenski škofje se najlepše zahvaljujemo vsem vernikom in duhovnikom, ki so leta 2020 za Sveto deželo darovali 63.242,29 EUR.
Več na: http://www.custodia.org

Msgr. Stanislav Zore
Predsednik SŠK
Vir: Katoliška Cerkev

Nedelja in teden mladih 2021
2021-09-12 - 2021-09-19
Leta 2020 je papež Frančišek za vesoljno Cerkev določil, da se nedeljo mladih praznuje na nedeljo Kristusa Kralja. Pred tem je bila nedelja mladih na cvetno nedeljo. Pri tem je dal krajevnim Cerkvam možnost, da praznovanje nedelje mladih prestavijo na drug datum. Zaradi tradicije, ki jo ima Stična mladih v mladinski pastorali, so škofje podprli predlog Urada za mlade, da nedeljo mladih praznujemo 2. nedeljo v septembru, teden mladih pa v tednu od nedelje mladih do Stične mladih.
Geslo tedna in nedelje mladih 2021 bo enako kot na Stični mladih: »Utrdi moje korake.« Spodbudo na temo gesla, ki izhaja iz Ps 40, si preberite na tej povezavi: https://sticna.net/vsebina/
Urad za mlade pri SŠK bo v podporo mladim in župnijam pripravil naslednje gradivo: – Župnije bodo v začetku septembra prejele smernice za praznovanje nedelje mladih. Te bodo vsebovale pripravljena besedila, osnovne iztočnice za pridigo, predloge za sodelovanje na župnijah in spodbudo, kako v občestvu prepoznati in ovrednotiti dragocen doprinos mladih v župniji. – Molitev, ki jo celotna župnija moli za mlade.
Prenos svete maše na nedeljo mladih 2021 bo predvidoma ob 10.00 iz župnije Idrija.
Urad za mlade

Povišanje Svetega križa
2021-09-14
Skoraj 300 let je bil Gospodov grob in križ globoko zakopan v zemlji. Ko je cesar Konstantin dal kristjanom svobodo je njegova mati Helena dala kopati tam, kjer je moral biti Gospodov grob in križ. Razkrili so grob in našli križ.
Konstantin je dal nad Gospodovim grobom sezidati cerkev Kristusovega vstajenja in cerkev Svetega križa, ali kakor navadno pravimo cerkev Božjega groba. Cerkvi sta bili med seboj povezani, sta bili posvečeni 13. septembra 335. V veličastni cerkvi Božjega groba (Svetega križa) so naslednji dan, to je 14. septembra, prvič izpostavili relikvijo svetega križa v slovesno češčenje. Od tedaj naprej so vsako leto na ta dan praznovali „povišanje svetega križa“. Tako je posvečenje dvojne cerkve skupaj z izpostavitvijo ostankov Jezusovega križa bilo povod za najstarejši praznik v čast svetemu križu.
Kmalu so obhajali ta praznik tudi v Carigradu. V Rimu ga je uvedel v 7. stoletju papež Gregor Veliki. Praznik nas spodbuja, naj z živo vero častimo podobo križa, veliko znamenje krščanstva. Na križu je trpel sam Božji Sin Jezus Kristus. Na njem je umrl On, ki ga je Bog dal za nas vse, ki je vstal od mrtvih in sedaj pri Očetu prosi za nas. Praznik nas spominja, da je Božja Ljubezen tako velika in močna, da je izničila lastnega Sina, da bi bili mi odrešeni. To nas vodi do spoznanja, da je ljubezen vedno, združena z žrtvijo. Ljubezni je lastno, da se žrtvuje, da trpi, da se izniči.
Praznik povišanja svetega križa nas vabi, naj bi se radi ozirali na križ, saj nam bo pogled nanj odkrival edine resnične vrednote. Križ nam govori, da je na začetku vsega ljubezen. Govori nam, da je ljubezni lastno, da se žrtvuje. Križ nam govori, da samo nesebično žrtvovanje in izpričanje rodi ljubezen in vodi v življenje. Zato nam križ vedno kliče v zavest Jezusove besede: „Če hoče kdo priti za menoj, naj se odpove sam sebi in vzame svoj križ ter hodi za menoj. Kdor namreč hoče svoje življenje rešiti, ga bo izgubil. Kdor pa svoje življenje zgubi zaradi mene, ga bo našel“ (Mt 16, 24-25).
Iz spletne strani www.kapitelj.com. Vir: France Oražem; Leto Kristusove skrivnosti 95 – 96

Stična mladih 2021
2021-09-18
V soboto, 18. septembra 2021, bo v cistercijanskem samostanu v Stični potekala 40. Stična mladih. Letošnje geslo je: »Utrdi moje korake«. Stična mladih bo letos potekala od 10.00 do 22.00.
Predprodaja vstopnic in vozovnic (vlak ali avtobus) poteka preko spletne trgovine Katoliške mladine. Pogoj za vstop je PCT (prebolel, cepljen, testiran).
Program:
10.00 – zbiranje
10.30 – uvodni pozdrav
11.00 – sveta maša
12.30 – čas za kosilo, druženje, ogled stojnic
14.00 – 1. krog delavnic
15.30 – odmor
16.00 – 2. krog delavnic
18.00 – večerja za vse
20.00 – slavilni koncert
22.00 – odhod domov
Od 13.00 do 18.00 bo potekal športni turnir v odbojki, nogometu, košarki (odvisno od interesa športnih ekip). V teh dneh se ekipe lahko prijavite na www.sticna.net/razpisi. Ves dan bosta možna tiha molitev v opatovi kapeli in zakrament svete spovedi v cerkvi.
Zaradi nove časovnice Stične mladih in v dogovoru z voditelji škofijskih odborov za mlade bomo letos poleg prevoza z vlakom organizirali tudi možnost avtobusnega prevoza iz različnih krajev Slovenije. Cenik vozovnic najdete v spletni trgovini.
Seznam delavnic in druge informacije so dostopni na spletni strani Stične mladih. Letos bo organizirana tudi delavnica za duhovnike.

Stična mladih je enodnevni festival, ki slovenskim mladim skozi različne aktivnosti ponuja izkušnjo Boga. Poteka vsako leto tretjo soboto v septembru pri cistercijanskem samostanu Stična na Dolenjskem in je po kraju dobila tudi ime.
Poslanstvo Stične mladih je »prebujati mlade, da vstanejo in hodijo za Kristusom«.Srečanje v sodobni obliki prinaša sporočilo o Kristusu in njegovem evangeliju ter mlade spodbuja, da ga tudi med letom živijo in širijo v svojem lokalnem okolju. Stična mladih je izkušnja skupnosti, v kateri je prav vsak udeleženec nepogrešljiv.
Stično mladih ustvarjamo mladi. Smo drzni ustvarjalci, pristni pričevalci vere,odločeni z mladimi živeti Božje kraljestvo. To daje celotnemu dogodku poseben pečat, hkrati pa vsem ustvarjalcem omogoča bogato izkušnjo učenja in skupnega ustvarjanja ter odkrivanja osebnih talentov, poklicanosti in povezanosti z Bogom.
Pod okriljem Katoliške mladine pri organizaciji Stične mladih vsako leto sodeluje več kot 200 prostovoljcev, ki skozi leto zavzeto in premišljeno snujemo dogodek. Ustvarjalci Stične mladih prihajamo iz vseh koncev Slovenije in smo različnih starosti, vsak pa prispeva svoje talente in spretnosti z namenom, da oblikujemo srečanje, ki bo odgovorilo na aktualne potrebe, težave in hrepenenja mladih.
Letošnje leto Stična mladih praznuje okroglo obletnico 40 let, zato bo festival potekal pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja in Slovenske škofovske konference msgr. Stanislava Zoreta.
Vir: Katoliška Cerkev

Nedelja svetniških kandidatov ljubljanske metropolije
2021-09-19 15:00 - 17:00
Nedeljo svetniških kandidatov ljubljanske metropolije – duhovnika Andreja Majcna, nadškofa Antona Vovka, škofa Janeza Frančiška Gnidovca, škofa Friderika Baraga in profesorja Antona Strleta – bomo letos obhajali v nedeljo, 19. septembra 2021, v župnijski cerkvi Marije Pomočnice kristjanov na Rakovniku.
V ospredju praznovanja bo lik Božjega služabnika duhovnika Andreja Majcna, ki je v tej župniji živel in deloval, najprej med letoma 1925 in 1935, ponovno pa po svoji vrnitvi iz Tajvana med letoma 1979 in 1999. Letos se bomo spominjali 70-letnice njegovega izgona iz Kitajske v Hongkong. Ob 15. uri bo v cerkvi molitvena ura. Sledilo bo somaševanje, ki mu bo predsedoval beograjski nadškof msgr. Stanislav Hočevar. Maša bo nedeljska v beli barvi. Po končani sveti maši bo v cerkvi še kratka predstavitev beatifikacijskih postopkov.
Duhovnike prosim, da vernikom udeležbo na slovesnosti toplo priporočite. Hvala.
Za pripravljalni odbor
msgr. Blaž Jezeršek

Sv. Matej, apostol
2021-09-21
21. septembra praznujemo god sv. Mateja, apostola in mučenca.
Ta dan se pri maši bere odlomek iz evangelija po Mateju, ki pripoveduje, kako je Jezus tega apostola poklical in kako je ta takoj pustil svojo službo in šel za njim. Za stare cerkvene očete je bila stvar preprosta: prvi evangelij je napisal apostol Matej. Sodobni razlagalci Svetega pisma pa pravijo, da pisca tega evangelija ne smemo enačiti s cestninarjem Matejem, ki ga je Učitelj iz Nazareta poklical med svoje izbrane učence – apostole. Evangelista Marko in Luka, ki sta tudi zabeležila ta dogodek, poklicanega cestninarja imenujeta Levi, Marko pa dodaja še ime njegovega očeta – Alfej. Danes je med strokovnjaki skoraj soglasno prepričanje, da je Matejev evangelij zapis ustne kateheze apostolov, zlasti apostola Petra, katerega je okoli leta 80 opravil izobražen Jud, ki je bil postal kristjan.
Preden ga je Gospod poklical, je Matej–Levi opravljal službo cestninarja ali mitničarja v Kafarnaumu. Ta poklic je bil pri Judih na slabem glasu: cestninarje so enačili s pogani in z javnimi grešniki, z roparji in razbojniki. Dejstvo, da se je Jezus ozrl nanj, ga je tako prevzelo, da je brez oklevanja pustil vse in šel za njim. Gospoda je spremljal po Palestini, vpijal njegove besede in strmel nad njegovimi deli. Po Jezusovi smrti, vstajenju in vnebohodu si je zadal nalogo, da svoje rojake prepriča, da je Jezus iz Nazareta pravi Mesija, ki so ga napovedovali preroki stare zaveze.
Staro izročilo pripoveduje, da je apostol Matej dolgo časa deloval v Etiopiji, kjer je spreobrnil veliko ljudi, celo samega kralja z vso družino, potem ko je obudil od mrtvih njegovo lepo hčerko Ifigenijo. Ta je po prejemu svetega krsta naredila zaobljubo devištva in je zavrnila novega kralja Hirtakusa, ki se je hotel z njo poročiti. Kralj se je razsrdil na apostola Mateja, češ da ji je on vtepel v glavo te misli, in ga je dal prebosti s sulico, ko je obhajal sveto daritev. To naj bi se zgodilo okoli leta 69. Za časa papeža Gregorija VI. (1046) so njegove posmrtne ostanke prenesli v italijansko mesto Salerno. Njegov grob kažejo v kripti tamkajšnje stolnice in obiskujejo ga številni romarji.
Apostola Mateja upodabljajo s človekom ali z angelom kot simbolom prvega evangelija (po videnju preroka Ezekijela), s knjigo, z mečem ali s sulico (orodjem mučeništva), pa tudi z mošnjo in računsko deščico, kakršno so imeli cestninarji. Kot svojega zavetnika ga častijo finančni in davčni uradniki, cariniki, menjalci in knjigovodje.
Na Slovenskem je apostol Matej dokaj češčen svetnik, vendar pa nima nobene župnijske cerkve, posvečenih mu je le nekaj podružnic. Ob godu sv. Mateja se pričenja koledarska jesen, zato ta svetnik velja za napovedovalca vremena. Pregovor pravi: »Če je sv. Matevž vedren, prijetna bo jesen.«
Ime Matej je med Slovenci zadnje čase vedno bolj priljubljeno. Razširjene so najbolj te oblike: Matej, Matevž, Tevž, Tevžek, Matejko, Matko, Tejko, Teo. Pogoste so tudi ženske oblike: Mateja, Matejka, Matka, Teja, Tejka.

Vir: Revija Ognjišče.

107. svetovni dan migrantov in beguncev
2021-09-26
26. septembra obeležujemo svetovni dan migrantov. Papež Frančišek je že maja ob tej priložnosti napisal poslanico:
Dragi bratje in sestre!
V okrožnici Fratelli tutti (Vsi bratje) sem izrazil skrb in željo, ki imata še vedno pomembno mesto v mojem srcu: »Po zdravstveni krizi bi bil še slabši odziv, če bi se še bolj vročično pogreznili v porabništvo in nove oblike samoljubne samozaščite. Bog daj, da na koncu ne bi bili več ‘drugi’, ampak samo ‘mi’« (št. 35).
Zato sem pomislil, da bi sporočilo za 107. svetovni dan migrantov in beguncev posvetil tejle temi: »Proti vedno večjemu mi«; s tem sem hotel pokazati jasno obzorje za našo skupno pot na tem svetu.
Zgodovina »mi«
To obzorje je navzoče v samem Božjem stvariteljskem načrtu: »Bog je ustvaril človeka po svoji podobi, po Božji podobi ga je ustvaril, moškega in žensko je ustvaril.
Bog ju je blagoslovil in Bog jima je rekel: ‘Bodita rodovitna in množita se’« (1 Mz 1,27-28). Bog nas je ustvaril kot moške in ženske, različna in dopolnjujoča se bitja, da bi skupaj oblikovali mi, katerega namen je postajati vedno večji z množenjem generacij. Bog nas je ustvaril po svoji podobi, po podobi svoje troedine Biti, občestva v različnosti.
In ko se je človeško bitje zaradi nepokorščine oddaljilo od Boga, je ta v svojem usmiljenju hotel pot sprave ponuditi ne samo posameznikom, ampak ljudstvu, nekemu mi, ki mu je bilo namenjeno, da vključi celotno človeško družino, vse narode: »Glej, prebivališče Boga med ljudmi! In prebival bo z njimi, oni bodo njegova ljudstva in Bog sam bo z njimi, njihov Bog« (Raz 21,3).
Zgodovina zveličanja je torej neki mi na začetku in mi na koncu, v središču pa je skrivnost Kristusa, umrlega in vstalega, »da bi bili vsi eno« (Jn 17,21). Sedanji čas pa nam kaže, da je tisti mi, ki ga je hotel Bog, zlomljen in razdrobljen, ranjen in izmaličen. To se potrjuje zlasti v časih velikih kriz, kakršna je sedaj pandemija. Zaprti in nasilni nacionalizmi (prim. Vsi smo bratje, 11) in radikalni individualizem (prim. prav tam, 105) nas drobijo in delijo tako v svetu kot znotraj Cerkve. Najvišjo ceno pa plačujejo tisti, ki najlažje postanejo drugi: tujci, migranti, odrinjeni, ki živijo na bivanjskih obrobjih.
V resnici smo vsi v istem čolnu in smo poklicani, da si prizadevamo, da ne bo več zidov, ki nas ločujejo, da ne bo več drugih, ampak bo samo mi, velik kot celotno človeštvo. Zato ob tem dnevu pošiljam dvojni poziv, da bi skupaj hodili k vedno večjemu mi, pri čemer se najprej obračam na katoliške vernike, potem pa na vse moške in ženske na svetu.
Vedno bolj katoliška Cerkev
Za člane katoliške Cerkve ta poziv pomeni prizadevanje, da bi bili vedno bolj zvesti temu, da so katoličani, ko uresničujejo, kar je sv. Pavel priporočal skupnosti v Efezu: »Eno telo in en Duh, kakor ste tudi bili poklicani v enem upanju svojega poklica. En Gospod, ena vera, en krst« (Ef 4,4-5).
Pravzaprav je katoliškost Cerkve, njena vesoljna resničnost, ki zahteva, da jo sprejmemo in živimo v vsakem obdobju v skladu z voljo in milostjo Gospoda, ki nam je obljubil, da bo vedno z nami, vse do konca časov (prim. Mt 28,20). Njegov Duh nas usposablja, da objamemo vse, da gradimo občestvo v različnosti, ko usklajuje razlike, ne da bi kadarkoli vsiljeval izenačenost, ki razoseblja. V srečanju z različnostjo tujcev, migrantov, beguncev, in v medkulturnem dialogu, ki lahko privre iz njega, nam je dana priložnost, da rastemo kot Cerkev, da se medsebojno bogatimo. Kjerkoli je, je vsak krščeni polnopravni član lokalne cerkvene skupnosti, član ene same Cerkve, prebivalec ene hiše in član edine družine.
Katoliški verniki so poklicani, da si vsak v skupnosti, v kateri živi, prizadevajo, da bi Cerkev postajala vedno bolj vključujoča, ko nadaljuje poslanstvo, ki ga je Jezus Kristus zaupal apostolom: »Spotoma pa oznanjajte in govorite: ‘Nebeško kraljestvo se je približalo.’ Bolnike ozdravljajte, mrtve obujajte, gobave očiščujte, demone izganjajte. Zastonj ste prejeli, zastonj dajajte« (Mt 10,7-8).
Danes je Cerkev poklicana, da stopi na ceste bivanjskih obrobij, da zdravi ranjene in išče izgubljene, brez predsodkov ali strahu, brez prozelitizma, pač pa pripravljena razširiti svoj šotor, da bo sprejel vse. Med prebivalci obrobij bomo našli veliko migrantov in beguncev, razseljenih oseb in žrtev trgovine z ljudmi, za katere Gospod želi, da se jim izkaže njegova ljubezen in oznani njegovo odrešenje. »Sodobni migracijski tokovi predstavljajo novo ‘misijonarsko’ mejo, privilegirano priložnost za oznanjevanje Jezusa Kristusa in njegovega evangelija, ne da bi se premaknili iz svojega okolja, za konkretno pričevanje krščanske vere v ljubezni in v globokem spoštovanju za druge verske izraze. Srečanje z migranti in begunci drugih veroizpovedi in verstev je rodovitna podlaga za razvoj iskrenega in bogatega ekumenskega in medverskega dialoga« (Nagovor narodnim direktorjem za Pastoralo migrantov, 22. septembra 2017).
Vedno bolj vključujoč svet
Vsem moškim in ženskam sveta je namenjen moj klic, naj skupaj hodimo proti vedno večjemu mi, da bi na novo uredili človeško družino, da bi skupaj gradili svojo prihodnost pravičnosti in miru s tem, da zagotovimo, da nihče ne bo ostal izključen.
Prihodnost naših družb je »barvna« prihodnost«, obogatena z različnostjo in medkulturnimi odnosi. Posebno ljuba mi je podoba Jeruzalemskega ljudstva, ki na dan »krsta« Cerkve ob binkoštih posluša oznanilo odrešenja takoj po prihodu Svetega Duha: »Parti, Medijci in Elámci in tisti, ki prebivamo v Mezopotamiji, Judeji in Kapadokiji, v Pontu in Aziji, v Frigiji in Pamfiliji, v Egiptu in v libijskih krajih blizu Cirene, in mi iz Rima, ki se zdaj mudimo tukaj, Judje in spreobrnjenci, Krečáni in Arabci – vsi jih slišimo, kako v naših jezikih oznanjajo velika Božja dela« (Apd 2,9-11).
To je ideal novega Jeruzalema (prim. Iz 60; Raz 21,3), kjer so vsa ljudstva združena v miru in slogi ter slavijo Božjo dobroto in čudeže stvarstva. Za dosego tega ideala pa si moramo vsi prizadevati, da bi podrli zidove, ki ločujejo, in zgradili mostove, ki pospešujejo kulturo srečanja, zavedajoč se notranje medsebojne povezanosti, ki obstaja med nami. S tega vidika nam sodobne migracije nudijo priložnost, da premagamo svoje strahove in se pustimo obogatiti z različnostjo daru vsakega posameznika. Tedaj lahko, če to hočemo, meje spremenimo v privilegirana mesta srečanja, kjer lahko vzcveti čudež vedno večjega mi.
Vse moške in ženske sveta prosim, naj dobro uporabijo darove, ki jim jih je Gospod zaupal, da bodo njegovo stvarstvo ohranjali in ga delali še lepšega. »Neki človek plemenitega rodu je odpotoval v daljno deželo, da bi si pridobil kraljevsko oblast in se vrnil. Poklical je svojih deset služabnikov, jim razdelil denar, deset min, in dejal: ‘Trgujte, dokler ne pridem’« (Lk 19,12-13). Gospod bo od nas zahteval račun o našem delovanju! Da bi našemu skupnemu domu zagotovili pravo oskrbo, se moramo izgrajevati v vedno večji in vedno bolj soodgovoren mi, v trdnem prepričanju, da je vsako dobro na svetu storjeno sedanjim in prihodnjim rodovom. Gre za osebno in skupno prizadevanje, ki prevzame odgovornost za vse brate in sestre, ki še vedno trpijo, ko skušamo uresničiti bolj trajnosten, uravnotežen in vključujoč razvoj. To prizadevanje ne dela razlik med domačini in tujci, med prebivalci in gosti, ker gre za skupni zaklad, iz katerega skrbi in koristi nihče ne sme biti izključen.
Sanje se začenjajo
Prerok Joel je napovedoval mesijansko prihodnost kot čas sanj in videnj, ki jih navdihuje Duh: »Potem se bo zgodilo: Razlil bom svojega duha na vse meso in prerokovali bodo vaši sinovi in vaše hčere, vaši starčki bodo sanjali sanje, vaši mladeniči bodo gledali videnja« (3,1). Poklicani smo, da sanjamo skupaj. Ne se bati sanjati in sanjati skupaj, kot eno samo človeštvo, kot sopotniki na istem potovanju, kot sinovi in hčere iste zemlje, ki je naš skupen dom, vsi sestre in bratje (prim. okrožnica Vsi smo bratje, 8).
Molitev
Sveti in ljubljeni Oče,
tvoj Sin Jezus nas je naučil,
da je v nebesih veliko veselje,
ko se najde nekdo,
ki je bil izgubljen,
ko je nekdo,
ki je bil izključen, odklonjen ali zavržen,
sprejet v naš mi,
ki tako postaja vedno večji.
Prosimo te, vsem Jezusovim učencem
in vsem ljudem dobre volje
nakloni milost, da bodo izpolnjevali tvojo voljo v svetu.
Blagoslovi vsako gesto sprejemanja in pomoči,
ki tistega, ki je bil v izgnanstvu,
postavlja nazaj v mi skupnosti in Cerkve,
da bo naša zemlja mogla postati takšna,
kakršno si ti ustvaril;
skupen dom vseh bratov in sester. Amen.
Rim, Sv. Janez v Lateranu, 3. maja 2021, praznik svetih apostolov Filipa in Jakoba.

Vir: Vatican News – slovenska redakcija

Sv. Mihael, Gabrijel, Rafael - nadangeli, praznik
2021-09-29
V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli.
V bogoslužju je v četrti evharistični molitvi v hvalospevu na Boga Očeta, lepo rečeno: »Edini ti si dober in vir življenja, vse si ustvaril zato, da bi svoje stvari napolnil z blagoslovom in mnoge razveselil s sijajem svoje luči. Pred teboj stoje neštete množice angelov, ki ti noč in dan služijo, gledajo slavo tvojega obličja in te nenehno poveličujejo.« V Svetem pismu so po imenu predstavljeni trije božji poslanci s posebnimi nalogami, zato jim pravimo nadangeli. To so: Mihael, Gabriel in Rafael. Po prenovljenem bogoslužnem koledarju obhajamo njihov praznik skupaj 29. septembra, ko je bil poprej praznik nadangela Mihaela; praznik nadangela Gabriela je bil 24. marca, nadangela Rafaela pa 24. oktobra.
Mihael pomeni ‘kdo kakor Bog?’. Že po imenu je Mihael postavljen v bojno nasprotje s prišepetavanjem kače–satana v raju, ki hoče prvega človeka zapeljati v odpad od Boga. Prvikrat ime Mihael navaja prerok Daniel, ki Mihaela označuje kot ‘velikega kneza’. V Novi zavezi ga vidimo v prepiru s hudičem zaradi Mojzesovega trupla. V knjigi Razodetja pa Mihael nastopa kot voditelj angelov, ki v boju s satanom in njegovimi angeli dosežejo sijajno zmago. Na to se nanaša molitev k nadangelu Mihaelu kot zavetniku vesoljne Cerkve v boju zoper zalezovanje hudih duhov, ki se je od papeža Leona XIII. naprej molila po vsej katoliški Cerkvi po tihih mašah. Nadangela Mihaela najpogosteje upodabljajo z mečem in sulico kot borcem zoper zmaja – satana.
Gabriel pomeni po hebrejskem deblu ‘božji mož’ ali ‘božji junak’. V Stari zavezi je omenjen le v Danielovi knjigi, v Novi zavezi pa Gabriel oznani rojstvo Janeza Krstnika in Jezusovo rojstvo. Najprej in najbolj pogosto so ga upodabljali v zvezi z Gospodovim oznanjenjem Mariji. Pri oznanilu rojstva Janeza Krstnika duhovniku Zahariju se angel predstavi: »Jaz sem Gabriel, ki stojim pred Bogom. Poslan sem, da spregovorim s teboj in ti sporočim to veselo novico.« Češčenje nadangela Gabriela se je uveljavilo po 10. stoletju, šele papež Benedikt XV. je njegov praznik leta 1921 raztegnil na vso Cerkev in določil, naj se povsod praznuje 24. marca, dan pred praznikom Marijinega oziroma Gospodovega oznanjenja. Pij XII. je leta 1952 nadangela Gabriela razglasil za nebeškega zavetnika radia in vseh sredstev družbenega obveščanja. V ljudski vernosti pa so nadangela Gabriela kot svojega zavetnika že prej častili sli, poštni uradniki in raznašalci časopisov.
Nadangel Rafael, čigar ime pomeni ‘božje zdravilo’ ali ‘Bog je ozdravil’, se omenja v svetopisemski Tobijevi knjigi. Ko pride v hišo pobožnega Tobija, se predstavi: »Jaz sem Rafael, eden izmed sedmih, ki stojimo pred Gospodom.« Spremljal je njegovega sina, mladega Tobija, na potovanju v daljno deželo, da je njegovo bodočo ženo Saro rešil mučenja hudobnega duha in da je po vrnitvi ozdravil starega Tobija. Zato velja nadangel Rafael v krščanskem izročilu za angela, ki pomaga človeku predvsem dosegati zdravje, pa tudi kot tistega, ki spremlja ljudi na potovanjih. Krščanska organizacija za pomoč izseljencem se imenuje Rafaelova družba. Nadangela Rafaela navadno slikajo kot popotnika s palico in bučko, včasih z ribo in kot spremljevalca mladega Tobija. Njegov praz–nik so od 11. stoletja dalje obhajali na različne datume, papež Benedikt XV. pa je leta 1921 določil, naj se po vsej zahodni Cerkvi obhaja 24. oktobra.
Imena vseh treh nadangelov so tudi priljubljena krstna imena: pri nas ima največ varovancev nadangel Mihael, nekaj manj Gabriel, še nekoliko manj pa Rafael. Uveljavljene so številne moške in ženske oblike teh imen.

Vir: revija Ognjišče.

30. teden za živjenje - Z veseljem do življenja skrbimo drug za drugega
2021-10-03 - 2021-10-10
S tem geslom letošnjega, 30. Tedna za življenje (3.-10.oktober 2021) želimo znotraj mednarodnega Leta družine poudariti »kulturo skrbi za drugega«, o kateri govori apostolska spodbuda Radost ljubezni (321): »Skrbimo drug za drugega, podpirajmo drug drugega in spodbujajmo se med seboj«.
Kultura skrbi za drugega je gotovo najprej značilna za ožjo družino, kjer starši noč in dan skrbijo za svoje otroke, vse od časa nosečnosti dalje pa preko rojstva, otroštva, šolske dobe, vse do odraslosti, in zakonci skrbijo drug za drugega, tudi v bolezni in v starosti, v pešanju življenjskih moči.
Obenem pa je kultura skrbi za drugega širša resničnost, odpira se navzven, gre preko generacij, razteza se v širšo družbo in jo blagodejno oblikuje v duhu svetovne človeške družine, svetovnega bratstva.
Na fotografiji, ki smo jo izbrali za plakat, sta prababica in njena pravnukinja. Deklica je prinesla svoji prababici šopek rož. Obličje prababice razodeva žlahtno skrb, ki jo je vse od mladosti živela za svoje domače in s katero jih še vedno v molitvi spremlja na njihovih življenjskih poteh. Tako se srečujeta otroško veselje in preizkušena življenjska vedrina.
Res so taka srečanja v času, ki ga zaznamuje covid-19 epidemija, težja, zaradi mnogih potrebnih zaščitnih ukrepov. Čeprav moramo v današnjem času z zaščitno masko in razdaljo varovati sebe in druge in omejevati mnoge stike, se tudi tako učimo skrbi za drugega. Učimo se iznajdljivosti v iskanju novih poti, da drugega dosežemo, mu izkažemo pozornost, mu pomagamo.
Predvsem pa so preizkušnje, ki jih živimo in ki jih doživljamo v skrbi za drugega, klic, da bi odkrivali resnični Vir veselja do življenja, ki ne presahne.
»Mi smo spoznali ljubezen, ki jo ima Bog do nas, in verujemo vanjo« (1Jn 4, 16), je ta Vir opisal apostol Janez. Ta Vir, Božja ljubezen, nam omogoča potrpežljivost in vztrajnost v dobrem, da skrb za drugega ne postane breme in muka, ampak je ta skrb vedno znova sveža, vedno znova (spet) ljubeča. Tako postaja skrb za drugega blagoslov in sreča tudi za nas. »Mi vemo, da smo prešli iz smrti v življenje, ker brate ljubimo.« (1Jn 3,14).
Začetek tedna za življenje bo s sveto mašo na Brezjah, v nedeljo 3. oktobra ob 16. uri (upoštevajoč takrat veljavne epidemiološke razmere in ukrepe). Maševanje bo vodil g. Marko Košir, župnik v Mengšu. Na spletni strani https://gibanjezazivljenje.si/teden-za-zivljenje/ bodo objavljena razmišljanja in videoprispevki. Stran bomo dopolnjevali.
Zakjuček tedna za življenje bo v nedeljo 10. oktobra. Krajše razmišljanje ob nedeljski Božji besedi bo objavljeno na spletni strani in v reviji Magnificat (10/2021).
s. Mirjam Cvelbar, Društvo Gibanje za življenje
Vir: Katoliška Cerkev

Sveta maša na Brezjah ob prazniku Rožnovenske Matere Božje
2021-10-07 18:00
V četrtek, 7. oktobra 2021, bo ob 18.00 v baziliki in narodnem svetišču Marije Pomagaj na Brezjah ob prazniku Rožnovenske Matere Božje molitev rožnih vencev z Radijem Ognjišče. Ob 19.00 bo daroval slovesno sveto mašo upokojeni mariborski nadškof metropolit msgr. dr. Marjan Turnšek. Ob 20.00 bo molitev rožnih vencev z Radijem Ognjišče.
Vir: Katoliška Cerkev

Šola odnosov in odpuščanja
2021-10-08
Enoletni program Šola odnosov in odpuščanja, ki ga izvaja Ignacijev dom duhovnosti, obsega: dva duhovna vikenda, dvanajst 3-urnih delavnic, približno na tri tedne, domače delo po navodilih in osebno duhovno spremljanje.
Odnosi so ena najlepših, pa tudi najtežjih dimenzij človekovega življenja
Kadar se v njih dobro počutimo, so vir sreče tako za nas kot za našo okolico. Žal pa smo prav v odnosih mnogokrat tudi ranjeni. Takšne rane, še zlasti, če so globoke, potrebujejo posebno skrb in nego, saj zaznamujejo celotno našo bitje. Vplivajo tako na odnos do človeka, ki nas je ranil, kakor tudi na naš odnos do sebe, drugih ljudi, do sveta na splošno in do Boga. Takšne rane more pozdraviti le odpuščanje. Čeprav je odpuščanje Božja milost, pa vendar zahteva sodelovanje človeka. Je proces, ki se ne more začeti, če vanj ne vstopimo zavestno in svobodno. Šola odnosov in odpuščanja je namenjena vsem, ki bi radi izboljšali svoje odnose in/ali vstopili v proces odpuščanja.
Voditelja: p. Ivan Platovnjak DJ in ga. Sonja Pungertnik.
Program se izvaja od 8. oktobra 2021 do 12. junija 2022.
Začetni vikend: od 8. do 10. oktobra 2021, nadaljevalni vikend: od 22. do 24. aprila 2022, popoldanske delavnice: vsake tri tedne, torek od 17. do 20. ure.
Osebno duhovno spremljanje: po dogovoru enkrat mesečno.
Cena programa je 350 evrov.
Za več informacij in prijavo lahko pokličete 064 258 828. Prijava je možna tudi na tej povezavi.
Vir: Katoliška Cerkev

Odprtje škofovske sinode z naslovom Za sinodalno Cerkev: občestvo, sodelovanje, poslanstvo
2021-10-09 - 2021-10-10
Slovesno odprtje škofovske sinode bo potekalo med 9. in 10. oktobrom 2021 v Rimu ter 17. oktobra 2021 v vsaki lokalni Cerkvi oz. škofiji. Temeljni mejnik obhajanja XVI. splošnega rednega zasedanja škofovske sinode bo oktobra 2023, nato bo sledilo obdobje uresničevanja sklepov, ki bo ponovno vključevalo krajevne Cerkve. Geslo sinode je Za sinodalno Cerkev: občestvo, sodelovanje, poslanstvo.
Uradna spletna stran škofovske sinode synod.va
Priprave na sinodo. Kardinal Grech: Cerkev je sinodalna, ker je občestvo
Intervju uredniškega direktorja Dikasterija za komunikacijo s tajnikom škofovske sinode, kardinalom Mariem Grechom. »Sinodalnost je oblika, ki udejanja soudeležbo celotnega Božjega ljudstva pri poslanstvu.« Generalno tajništvo škofovske sinode je sestavilo pripravljalni dokument ter pomaga krajevnim Cerkvam na novi poti, saj je papež Frančišek želel, da bi se je udeležili vsi, od spodaj navzgor.
Da bi udejanjali sinodo, je potrebno biti sinoda
Kardinal Grech je najprej spregovoril o tem, kako poteka pripravljalno delo tajništva. Dejal je, da je zato, da udejanjali sinodo, potrebno biti sinoda. Poudaril je, da so pred objavo dokumenta o sinodalnem poteku prisluhnili predsednikom celinskih škofovskih konferenc ter predsednikoma škofovskih konferenc Združenih držav Amerike in Kanade. Takoj po objavi dokumenta so predsednike vseh škofovskih konferenc, njihove stalne svete in generalne tajnike povabili na bratski pogovor, med katerim so lahko podali svoje komentarje, predloge in zastavili vprašanja. Skupno so imeli osem srečanj, ki so bila razdeljena glede na jezikovne skupine. Posvetovanje je potekalo tudi z vzhodnimi patriarhi ter z višjimi nadškofi. Poleg tega so sprejeli povabilo škofovskih konferenc Brazilije, Burundija in Antilov, ki so prosile za posebno srečanje z njimi.
Dragoceno in rodovitna vaja v škofovski kolegialnosti
Tajnik škofovske sinode je izkušnjo vseh omenjenih srečanj označil kot »zelo dragoceno in rodovitno vajo v škofovski kolegialnosti«. S tem pristopom so želeli predati sporočilo, da je tudi v tej začetni fazi pomembna sinodalna vključenost vseh. Na podoben način so sodelovali tudi s kurijo, preko pogovorov z različnimi dikasteriji. V pripravi na sinodo so ustvarili štiri komisije: eno za teološko poglobitev, drugo, ki naj bi pomagala, da bi kot Cerkev rasli v duhovnosti občestva, tretjo za metodologijo, četrta pa se bo posvečala vidiku komunikacije.
Sinodalnost: občestvo, sodelovanje, poslanstvo
Po besedah kardinala Grecha sta pri sestavljanju pripravljalnega dokumenta izrednega pomena skrbnost in natančnost. Poudaril je, da je tema sinodalnosti, ki jo je sveti oče izbral za 16. redno zasedanje, kompleksna, saj govori o občestvu, soudeležbi in poslanstvu. »To so vidiki sinodalnosti ter “Cerkve, ki je konstitutivno sinodalna”, kakor je dejal papež Frančišek v svojem govoru ob 50-letnici ustanovitve škofovske sinode. Sveti Duh nam naroča, naj gremo v smeri sinodalne Cerkve.«
Sinodalnost oblika in stil prvotne Cerkve
V nadaljevanju intervjuja je tajnik škofovske sinode opozoril, da mnogi mislijo, da je sinodalnost papeževa kaprica. Med mnogimi srečanji se je jasno pokazalo, da je sinodalnost oblika in stil prvotne Cerkve, kar poudari tudi pripravljalni dokument. Prav tako so zapisali, da je drugi vatikanski koncil z gibanjem »vrnitev k izvirom« – ressourcement – želel ponovno uvesti ta model Cerkve, ne da bi se odpovedali katerikoli izmed pomembnih pridobitev Cerkve v drugem tisočletju. »Če želimo biti zvesti izročilu – in koncil je potrebno razumeti kot novejšo fazo izročila – moramo pogumno stopati po tej poti sinodalne Cerkve. Sinodalnost je kategorija, ki najbolje povezuje vse koncilske teme, ki so si bile v obdobju po koncilu pogosto nasprotujoče,« je poudaril kardinal Grech in pri tem omenil primer ekleziološke kategorije Božjega ljudstva. Le-ta je bila pogosto nasprotujoča hierarhični ureditvi, pri čemer je bil poudarek na Cerkvi od spodaj navzgor, demokratični, soudeležba pa je bila instrumentalizirana kot zahteva, ki ni bila dosti drugačna od sindikalne.
Božje ljudstvo in drugi vatikanski koncil
Takšne interpretacije se po mnenju tajnika škofovske sinode mnogi bojijo. Vendar pa je ob tem poudaril, da se ne smemo zaustavljati ob interpretacijah, posebej če le-te vodijo v razdeljenosti: »Potrebno je gledati koncil ter na pridobitve, ki jih je prinesel s tem, ko je zgolj pravni, hierarhični, institucialni vidik ekleziologije združil z bolj duhovnim, teološkim, zgodovinsko-zveličavnim. Božje ljudstvo drugega vatikanskega koncila je ljudstvo, ki roma proti Kraljestvu. Ta kategorija je omogočila, da se celoto krščenih ponovno razume kot dejavni subjekt življenja Cerkve. In ne tako, da bi zanikala vlogo pastirjev ali papeža, ampak s tem, da jih je postavila kot počelo enosti krščenih: škof v svoji Cerkvi, papež v vesoljni Cerkvi. Cerkev je občestvo, je poudarila sinoda leta 1985, s čimer se je začela dobro znana občestvena ekleziologija. Cerkev je konstitutivno sinodalna, poklicani smo reči “mi”. Ti dve izjavi si nista nasprotujoči, ampak ena dopolnjuje drugo: Cerkev – občestvo, če je njen subjekt Božje ljudstvo, je sinodalna Cerkev. Sinodalnost je namreč oblika, ki vključuje soudeležbo celotnega Božjega ljudstva in vseh v Božjem ljudstvu, vsak glede na svoj položaj in vlogo, na življenje in poslanstvo Cerkve. To uresničuje preko odnosa med sensus fidei Božjega ljudstva – kot oblika soudeležbe pri Kristusovi preroški službi, kakor beremo v št. 12 Lumen gentium – in razločevalno vlogo pastirjev.«
Vir: Vatican News – slovenska redakcija

Škofijski nogometni turnir za starejše ministrante
2021-10-09 16:00 - 17:00
V soboto, 9. oktobra 2021, se bo ob 16.00 na nogometnem igrišču NK Ihan, v neposredni bližini župnijske cerkve sv. Jurija v Ihanu, začel škofi jski nogometni turnir za ministrante srednješolce in študente.
Vsaka ekipa šteje vsaj pet igralcev (štiri + vratar). Prijavi se lahko vsaka župnija, ne glede na rezultate morebitnega dekanijskega turnirja.
Prijave sprejemam na spletni naslov jureee@gmail.com do 5. oktobra.
Zaradi epidemioloških ukrepov bomo igrali na zunanjem igrišču (trava). Če bo slabo vreme, srečanje odpade.
Želim mirno in uspešno pripravo. Če se bo stanje epidemije poslabšalo, srečanje odpade.
Jure Ferlež, referent

Škofijsko srečanje ministrantov
2021-10-10 14:00 - 17:00
Škofijski ministrantski kviz bo letos 10. oktobra 2021 v župniji Ihan. Ob 14.00 se bomo zbrali v cerkvi sv. Jurija. Kasneje se bodo nekatere ministrantske skupine pomerile v kvizu, druge pa v malem nogometu. Srečanje bomo sklenili z razglasitvijo rezultatov in podelitvijo nagrad. Kviz in nogometni turnir bosta potekala sočasno, zato je nemogoče, da bi ista ekipa nastopala na kvizu in v malem nogometu. Na kviz se lahko prijavi ministrantska skupina,
ki je zmagala na dekanijskem ministrantskem kvizu, če pa tega ni bilo, pa tista, ki jo izberejo duhovniki na dekanijski konferenci. To velja tudi za nogometne ekipe.
A) Kviz bo potekal v dveh starostnih skupinah:
• mlajšo skupino sestavljata dva ali trije člani, ki so lansko leto obiskovali šolo do vključno 6. razreda devetletke;
• starejšo skupino sestavljata dva ali trije člani, ki so lansko leto obiskovali šolo do vključno 9. razreda devetletke.
Prvi del tekmovanja bo kviz v pisni obliki, drugi del pa, če bo potrebno, v ustni obliki. Literatura za kviz je Ministrantski kviz 2020 (Preroki in priprošnjiki v stiski).
B) Turnir v malem nogometu bo v eni starostni skupini do vključno 1. letnika srednje šole (rojeni po 1. januarju 2006). Ekipa šteje največ deset ministrantov, katerih imena in letnice morate nujno navesti ob prijavi. Da se izognemo nesporazumu, imejte s seboj osebni dokument ali kopijo tega. Ekipe naj imajo po možnosti enotne majice. Nogometno ekipo bo na igrišču zastopalo pet igralcev (štiri + vratar). Igralo se bo zunaj.
Vsaka ministrantska skupina mora imeti obvezno voditelja (duhovnika ali drugo odraslo osebo).
Tega prosim, da svoje ministrante spodbuja k lepemu obnašanju, športni pravičnosti in k skrbi za čistočo ter nedotakljivost tuje imovine zavoda. Malica je iz popotne torbe – vsak naj jo prinese s seboj. Zaradi epidemioloških ukrepov bo nogometni turnir potekal zunaj na travi. Če bo slabo vreme, turnir v nogometu odpade. Prijave sprejemam na spletni naslov: jureee@gmail.com do 5. oktobra.
Želim mirno in uspešno pripravo.
Jure Ferlež, referent

Slovesno odprtje sinode v Nadškofiji Ljubljana
2021-10-17 16:00 - 17:00
Nadškof Stanislav Zore vabi laike, redovnike in duhovnike na slovesno sveto mašo ob odprtju sinode, ki bo v Nadškofiji Ljubljana v nedeljo, 17. oktobra, ob 16. uri, v ljubljanski stolnici.

Sv. Luka, evangelist
2021-10-18
V Katoliški cerkvi 18. oktobra praznujemo god svetega Luka, apostola in evangelista.
Sveti Luka je svetnik, ki je po starem krščanskem izročilu napisal dve pomembni novozavezni knjigi: Evangelij po Luku in Apostolska dela. Njegovo ime se glasi v hebrejščini לוקא [Luka], v grščini Λουκᾶς [Lukas]. Slovensko ime Luka je praktično enaka izvirni obliki, v starejših prevodih Svetega pisma pa srečamo tudi obliko Lukež, ki izvira iz grščine.
Luka je bil doma iz Antiohije, po rodu je bil Grk (ali po nekaterih virih Sirijec), po poklicu je bil zdravnik. Precej časa je oznanjal krščanstvo skupaj s svetim Pavlom – spremljal ga je na vseh pomembnejših potovanjih in je skupaj z njim prišel tudi v Rim. Iz uvodnih besed Lukovega evangelija se da sklepati, da Luka ni bil priča dogodkom, ki jih je opisal v evangeliju. To pomeni, da se je krščanski skupnost pridružil šele nekoliko pozneje. Pač pa v Apostolskih delih najdemo več odstavkov napisanih v prvi osebi množine, iz česar lahko sklepamo, da je te dogodke pisec res sam doživel.
V pripovedi o dveh mladeničih, ki sta na poti v Emavs srečala in po lomljenju kruha spoznala vstalega Gospoda, Luka z imenom omenja samo enega, Kleofa, ime drugega pa zamolči. Papež Gregor Veliki z veliko verjetnostjo ugotavlja, da zato, ker je bil to on sam. V svoji skromnosti se namreč ni želel izpostavljati.
Luka je bil visoko izobražen Grk, zdravnik po poklicu, zato ni čudno, da je evangelij, ki ga je napisal, namenjen Grkom. Kot zdravnik je imel globoko razvit čut za bolnike, zato Jezusa predstavi predvsem s te plati: kot telesnega in dušnega zdravnika.
Z Marijo se je večkrat srečal v Janezovi hiši, kjer mu je pripovedovala o Jezusovem rojstvu in njegovih otroških letih. Luka jo je ob teh obiskih večkrat slikal – od tu izhaja legenda, da je on avtor Marijine podobe (Salus populi romani, Zdravje rimskega ljudstva), ki jo danes častijo v cerkvi Marije Snežne v Rimu. Nekaj njegovih slik naj bi se (po izročilu) ohranilo do današnjih dni: Črna Marija iz Częstochowe na Poljskem, Carigrajska Mati Božja v baziliki svete Justine v Padovi ter Milostna Mati Božja na Trsatu. Kakorkoli že, gotov pa je res, da je Luka Mariji in Jezusu naslikal najlepšo podobo prav v svojem evangeliju.
Njegov razpoznavni znak na slikah je vol. Takšnega najdemo na steni poslopja v Žički kartuziji. Luka velja za zavetnika zdravnikov, kirurgov, slikarjev, zlatarjev, kiparjev, vezilcev (čipkaric), stekloslikarjev in na sploh krščanske umetnosti. Je tudi zavetnik knjigovezov, notarjev, pa tudi živine, mesarjev. Kot vremenski zaščitnik je povezan z mnogimi vremenskimi reki.
Vir: Katoliška Cerkev

Večer Plus+
2021-10-19 19:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe.
Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu. Tudi v letu 2021/22.
Večere pripravljata Katoliška mladina in skupina Svetnik.
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti
KDAJ IN KJE:
19. 10. 2021 (19.00, avla osnovne šole Alojzija Šušterja, Štula 23, Ljubljana Šentvid)
Vir: Katoliška mladina

50. obletnica delovanja Orglarske šole v Ljubljani
2021-10-23 09:30 - 20:30
Orglarska šola v Ljubljani v letošnjem letu obeležuje 50. obletnico delovanja, kar bomo še posebej proslavili v soboto, 23. oktobra 2021. Dan bomo začeli ob 9.30 v dvorani Teološke fakultete s simpozijem, ki bo v treh sklopih predavanj osvetljeval vlogo šole v cerkveno-glasbenem kontekstu. Ob 18.30 bo v ljubljanski stolnici slovesna zahvalna sveta maša, ki ji bo sledil koncert zborovskih in orgelskih skladb. Nekdanje slušatelje vseh generacij vljudno vabijo, da se pridružijo na tem pomembnem dogodku.
Spomine na leta šolanja, ki bodo ob koncu šolskega leta izšli v zborniku, lahko posredujete po e-pošti: orglarska.sola.lj@rkc.si.

Gregor Klančič, vodja Orglarske šole v Ljubljani
VIr: Katoliška Cerkev

Misijonska nedelja 2021
2021-10-24
Letošnje obhajanje misijonske nedelje bo potekalo 24. oktobra 2021. Ta dan poteka po vsem svetu nabirka, katere izkupiček je namenjen potrebam v misijonskih deželah.
Osrednja slovesnost misijonske nedelje, 24. oktobra 2021, bo potekala v velikem šotoru v Vidmu pri Ptuju. Program se bo začel ob 15.00 z duhovno pripravo. Ob 16.00 bo slovesna sveta maša, ki jo bo daroval mariborski nadškof metropolitmsgr. Alojzij Cvikl ob somaševanju z duhovniki in misijonarji. Na voljo za ogled bo Potujoča misijonska razstava. Ožji del razstave (o p. Mihu Drevenšku) bo razstavljen v župnijskem domu p. Miha Drevenška v Vidmu, širši del (o vseh slovenskih misijonarjih od 14. st. dalje do današnjih dni) pa v minoritskem samostanu sv. Petra in Pavla na Ptuju (Minoritski trg 1).
Glede na to, da je cel mesec oktober misijonski mesec, bo na spletni strani Misijonskega središča Slovenije za vsak dan v oktobru na voljo tudi misijonska pridiga. Pridige bomo tedensko objavljali na svoji spletni strani. Pridige so na prošnjo Papeške misijonske zveze pripravile redovnice trapistke iz Vitorchiana – Italija.
Na župnije boste prejeli brošuro Gradivo za pastoralo in bogoslužje ter Radost v razdajanju – devetdnevna duhovna priprava na misijonsko nedeljo, ki je posvečena misijonarju p. Mihu Drevenšku. Slednjo je pripravil p. Janez Šamperl, dober poznavalec p. Drevenška, katerega 10-letnico smrti letos obhajamo. Ob tej obletnici je p. Šamperl napisal tudi novo knjigo o tem izjemnem misijonarju, ki je deloval v Zambiji, z naslovom Daleč naprej je tekel. Knjigo lahko dobite v katoliških knjigarnah ali pa pokličete v Misijonsko središče Slovenije.
Letošnje osrednje obhajanje slovesnosti misijonske nedelje bo zato potekalo v rojstni župniji p. Drevenška, v župniji sv. Vida v Vidmu pri Ptuju. Glede na to, da je bil p. Drevenšek vse življenje glasbeno izjemno dejaven, bo na predvečer misijonske nedelje v soboto, 23. oktobra 2021, v velikem šotoru v Vidmu pri Ptuju potekalo duhovno-glasbeno srečanje Radost v razdajanju, z začetkom ob 18.00. Nastopila bosta kantavtorja p. Janez Ferlež ter Antonio Tkalec, program pa bodo obogatili pričevalci ter misijonarji, ki so s p. Mihom delovali na njegovem misijonu v Zambiji.
Glede na to, da je bil p. Drevenšek velik delavec na področju medijev, pa tudi njihov kritik (v Zambiji je ustanovil radio Icengolo in tiskarno, prav tako je bil urednik dveh revij), bo v okviru Radia Ognjišče potekala tudi okrogla miza na temo medijev v Sloveniji. Oddaja bo na sporedu v sredo, 20. oktobra 2021, ob 20.00. Radio Ognjišče pa bo v eni od oddaj predvajal arhivski posnetek pogovora s p. Drevenškom.
Misijonska sveta maša za študente pa bo v sredo, 20. oktobra 2021, ob 19.00 v frančiškanski cerkvi Marijinega Oznanjenja na Tromostovju v Ljubljani, prav tako bo misijonska študentska sveta maša v Mariboru v sredo, 20. oktobra, ob 19.00. Po sveti maši sledi pogovor z misijonarji.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Simon in Juda Tadej, apostola
2021-10-28
Sv. Simon in Juda Tadej pri nas veljata za zimska svetnika, ker na ta dan nemalokrat že zapade sneg. Oba sta bila apostola; skupaj sta hodila za Jezusom Kristusom, skupaj sta oznanjala evangelij po vzhodni Mezopotamiji in Perziji, skupaj sta zaradi vere trpela in umrla mučeniške smrti. Oba sta bila vneta in »silovita« apostola!

Iz življenja …

Simon z dodatnim imenom »Kananejec« oziroma »Gorečnik« je omenjen v seznamu apostolov v treh evangelijih in v Apostolskih delih (Mt 10,4; Mr 3,18; Lk 6,15; Apd 1,13). Njegovo dodatno ime Kananejec (iz hebrejske qana) ali Gorečnik pomeni, da je Simon prej pripadal verski skupnosti zelotov – gorečnikov, ki je bila prežeta s politično obravnavanim mesijanizmom. Bil je Alfejev sin, ki je bil brat Jezusovega krušnega očeta Jožefa. Potemtakem je bil Simon Jezusov bratranec. Po izročilu naj bi imel še dva brata: apostola Jakoba mlajšega in Juda Tadeja.

Apostol Juda Tadej ima podobne značilnosti kot Simon, saj njegovo drugo ime (Tadej) v armejščini pomeni »Hraber, Srčni«. Juda Tadej je avtor kratkega ostrega novozaveznega Judovega pisma, v katerem v borbenem duhu opozarja in poziva svoje sodobnike k nasprotovanju tistim, ki jih opisuje s temi besedami: »Prikradlo se je namreč (med vas) nekaj ljudi, ki so bili že davno zapisani tej obsodbi. To so brezbožneži, ki sprevračajo v razuzdanost milost našega Boga in zanikujejo našega edinega Gospodarja in Gospoda Jezusa Kristusa.«
Simon in Juda Tadej sta umrla mučeniške smrti v Edesi v Perziji. Izročilo pravi, da je tamkajšnji kralj organiziral razpravo, »intelektualni dvoboj«, med svojimi najboljšimi vrači in obema apostoloma. Ko sta apostola z besedami in idejami premagala svoje nasprotnike, so nanju najprej spustili kače. Ker pa so kače namesto apostolov začele pikati svoje gospodarje, so mučitelji postopek skrajšali: Juda Tadeja so pretepli do smrti, Simona Gorečnika pa z žago prerezali na dvoje. Zato je slednji zavetnik drvarjev in sekačev.
Juda Tadej je priprošnjik v brezupnih zadevah in zavetnik srečne smrti.

Upodobitve

Umetniki ju najpogosteje upodabljajo s knjigo in mučilnimi orodji.
Simona upodabljajo z žago, sulico, mečem ali sekiro.
Juda Tadeja pa upodabljajo s kijem ali kamni.

Molimo
Gospod Bog,
spoznali in vzljubili smo te po oznanjevanju apostolov.
Na priprošnjo svetih apostolov Simona in Juda Tadeja
naj Cerkev neprestano raste in sprejema v svoje naročje vedno nove narode.
Amen.

Molitev k sv. Juda Tadeju v posebni težavi
Sveti Juda Tadej, sorodnik našega Gospoda in Odrešenika Jezusa Kristusa, apostol in mučenec, ki si slaven po krepostih in čednostih, ti zvesti pomočnik vsem, ki te častijo, in posebni zavetnik v težkih zadevah! Zaupno se obračam k tebi, zakaj ti imaš izredne pravice, da posebno pomagaš tistim, ki v bridkostih in težavah že obupujejo. Iskreno te prosim, pomagaj mi iz stiske, iz katere si sam ne morem pomagati. Sveti Juda Tadej, obljubljam ti, da ne bom nikoli pozabil tvojih dobrot in te bom častil kot svojega posebnega zavetnika v stiskah. Amen.

Cerkve na Slovenskem
Pri nas je apostoloma Simonu in Judi Tadeju posvečenih osem cerkva, in sicer tri župnijske cerkve (Lj – Kodeljevo, Lj – Črnuče, Lj – Rudnik) in pet podružničnih cerkva (župnija Cerkve na Gorenjskem v kraju Spodnji Brnik, župnija Ig v kraju Pijava Gorica, župnija Lj – Vič na pokopališču, župnija Šenčur v kraju Voglje, župnija Pregara na pokopališču).

Vir: Pastoralni portal Pridi in poglej

Posvetitev lateranske bazilike
2021-11-09
Cesar Konstantin, ki je dal kristjanom v rimski državi svobodo, je izročil papežu tudi lateransko palačo. Ob njej so zgradili baziliko presvetega Odrešenika, ki so jo leta 324 posvetili. V Lateranu so papeži stanovali dolga stoletja, dokler se niso preselili v Vatikan. Še danes velja Lateran za sedež rimskega škofa. Posvetitve se spominjamo 9. novembra.
Vir: Hozana.si

Večer +
2021-11-09 19:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe.
Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu. Tudi v letu 2021/22.
Večere pripravljata Katoliška mladina in skupina Svetnik.
Naslednji večer bo:
DATUM: 9. 11. 2021, ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti
Vir: Katoliška mladina
