Nadškofija Ljubljana

Rojstvo Janeza Krstnika
2020-06-23 - 2020-06-24
V Katoliški cerkvi 24. junija praznujemo slovesni praznik rojstva Janeza Krstnika.
V koledarju cerkvenega leta se slovesno spominjamo rojstva dveh oseb, ki sta najpomembnejši v zgodovini odrešenja: učlovečenega Božjega Sina Jezusa Kristusa (na božič, 25. decembra) in njegove deviške matere Marije (8. septembra). Edini svetnik, čigar rojstvo Cerkev proslavlja s posebnim praznikom, je Janez Krstnik, Jezusov predhodnik. Njegova vloga je posebej pomembna ob prehodu iz Stare v Novo zavezo, saj Janez Krstnik velja za angela glasnika pred Mesijo.
Evangelist Luka (prim. Lk 1,5–25) poroča, kako je Bog po angelu očetu Zahariju naznanil Janezovo rojstvo, podobno kot kasneje Mariji iz Nazareta učlovečenje Jezusa, Božjega Sina. V obeh primerih je Božji poslanec določil tudi ime otroka, s katerim je naznačeno njegovo rojstvo. Ime Janez se po hebrejsko glasi Johanan in pomeni Bog je milostljiv. Janezu pravimo Krstnik zato, ker je oznanjal krst spokornosti in je tiste, ki so se s pokoro hoteli pripraviti na Odrešenikov prihod, krščeval v reki Jordan; predvsem pa je dobil vzdevek Krstnik zato, ker je krstil Jezusa (prim. Mt 3,13–17; Mr 1,9–11 in Lk 3,21–22) ter ga pri tem razglasil za obljubljenega Mesija.
Besedilo je povzeto po knjigi Svetnik za vsak dan msgr. Silvestra Čuka.
Vir: Katoliška Cerkev

Molitev in post za domovino
2020-06-23 16:30 - 2020-06-24 16:30 (Europe/Ljubljana)
Ob 30-letnici slovenske demokracije in ob 29. rojstnem dnevu naše države tudi letos, že desetič po vrsti, vabimo, da se pod geslom SKUPAJ ZA SKUPNO DOBRO – S TEBOJ BOMO ZMOGLI pred dnevom državnosti molitveno povežemo v devetdnevnici za domovino, ki bo od 16. do 24. junija 2020. V času devetdnevnice bo vsak dan ob 5h zjutraj na Radiu Ognjišče molitev rožnega venca.
Od 23. junija od 17.30 do 24. junija do 17.30 bo 24 ur molitve in posta za domovino. Osrednja 24-urna neprekinjena molitev bo potekala v ljubljanski stolnici in se bo zaključila z mašo za domovino, ki jo bodo 24. junija 2020 ob 17.30 darovali slovenski škofje.
V sredo, 17. 6. 2020, ob 17.00 bo potekala okrogla miza, na kateri bodo udeleženci razmišljali o tem, kaj nas povezuje in kaj nam je skupno. Predviden je neposredni prenos po Radiu Ognjišče in preko spleta.
Vabimo župnije, občestva in posameznike, da vsak na svoj način in po svojih močeh sodeluje pri molitvi in postu za našo domovino – za spreobrnjenje vsakega od nas in duhovni preporod našega naroda. Svoje sodelovanje prijavite na facebook.com/molitevinpostzadomovino.
Pobuda Molitev in post za domovino

52. Slovensko narodno romanje bolnikov, invalidov in starejših na Brezje
2020-06-20 09:00
V soboto, 20. junija 2020, bo vseslovensko romanje v narodno svetišče Marije Pomagaj na Brezje.
Sv. mašo ob 10. uri bo ob somaševanju predstavnikov duhovnikov vodil ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Franc Šuštar. Ob trenutnih razmerah načrtujemo, da bi se romanja na Brezje udeležilo le nekaj predstavnikov bolnikov, invalidov in starejših ob spremstvu mladih, prostovoljcev in drugih, če bodo pravila takrat to dopuščala. Drugi boste to leto spremljali sv. mašo preko radia Ognjišče in TV Slovenija.
Vse vas duhovnike, diakone, redovnice in redovnike prosim, da na primeren način obvestite vse, ki bi radi romali na Brezje, na možnost spremljanja romanja po medijih. Hvaležen sem vam, da ste jim v vseh preteklih letih to omogočili in jim boste tudi v prihodnje. Letos pa bo romanje k Mariji Pomagaj drugačno. Bolniki, invalidi in starejši bodo veseli, če jim omogočite prejem zakramenta spovedi, sv. obhajila
in bolniškega maziljenja.
Ob rahljanju pravil in navodil boste sproti obveščeni o možnostih romanja na Brezje. Prosimo župnike, voditelje župnijskih in dekanijskih Karitas, da upoštevate sprotna obvestila o romanju, tako kot to že delate za druga srečevanja.
Miro Šlibar
za MOPZ pri SŠK

Srce Jezusovo
2020-06-18 - 2020-06-19
Osem dni po prazniku Svetega Rešnjega telesa in Rešnje krvi obhaja Cerkev slovesni praznik Srca Jezusovega. Letos je to 19. junija.
Praznik skuša prodreti v globino in notranje jedro Kristusove skrivnosti, v jedro, iz katerega pritekajo vsa velika dela v naše odrešenje, posebno še Kristusova daritev na križu. In to je tista ljubezen, ki je bila od vekov skrita v brezdanjih globinah troedinega Boga, ki pa si je prevzela našo človeško naravo in nas v Kristusu začela ljubiti tudi s človeškim srcem ter dosegla svoj vrhunec v kalvarijski daritvi, ko so iz prebodene Kristusove strani začele teči reke žive vode, ki odslej nikdar več ne bodo usahnile.
Zgodovina češčenja Jezusovega Srca se začenja z apostolom Janezom, ki se je naslonil na Jezusove prsi (prim. Jn 13, 15; 21, 20) in apostola Pavla, ki je svoje vernike imel rad v Ljubezni Jezusa Kristusa (prim. Flp 1, 8). Češčenje Jezusovega Srca so širili srednjeveški mistiki, posebno sveti Bernard, sveti Bonavetura in sveti Bernardin; v tem času so nastale priljubljene pesmi, litanije in podobe Jezusovega Srca. V 14. stoletju je ta pobožnost nekoliko pojenjala. Spet pa se je poživila v 16. in 17. stoletju, za kar ima velike zasluge Janez Eudes, ki ga je papež Pij X. Imenoval začetnika, učitelja in apostola liturgičnega češčenja Srca Jezusovega, ker je leta 1670 napisal besedilo za molitveno bogoslužje (brevir) in za mašo v čast Srcu Jezusovemu.
Papež Leon XIII. je leta 1899 v okrožnici Annum sanctum (Sveto leto) orisal smisel češčenja Srca Jezusovega in vsebino praznika. V okrožnici je tudi napovedal, da bo za začetek 20. stoletja ves svet posvetil Srcu Jezusovemu. Odobril je tudi litanije Srca Jezusovega.
Ob stoletnici, odkar je bil praznik Srca Jezusovega razširjen na vso katoliško Cerkev, je Pij XII. leta 1956 izdal okrožnico Zajemali boste (Haurietis aquas), kjer je podal vsestransko in globoko teologijo Srca Jezusovega.
Pavel VI. je leta 1965 napisal okrožnico Nedoumljivo bogastvo Kristusovo. V njej je znova naglasil pomembnost Srca Jezusovega. V duhu drugega vatikanskega koncila je močno poudaril zvezo, ki jo ima to češčenje z evharistijo posebej z njenim daritvenim značajem, se pravi z mašo in obhajilom kot daritvenim obredom.
Češčenje Srca Jezusovega se nanaša na tisto, kar je pri Kristusu in sploh pri skrivnosti odrešenja najglobljega, kar zajema iz globin njegove Božje – človeške ljubezni. Častiti Srce Jezusovo torej pomeni častiti Jezusovo osebo s posebnega vidika njegove odrešenjske ljubezni Zato je jasno, da ta pobožnost nikakor ne nasprotuje drugim zdravim pobožnostim, ki jih Cerkev priporoča, temveč jih krepi, poglablja in prešinja.
Besedilo je povzeto s spletne strani stolne župnije Novo mesto.
Vir: Katoliška Cerkev

Krizmena maša in srečanje duhovnikov
2020-06-17 08:00
Letošnji veliki četrtek smo praznovali v posebnih razmerah zaradi epidemije in nismo mogli darovati krizmene maše ter posvetiti svetih olj. To sveto mašo bomo obhajali v sredo, 17. junija 2020. Vsi duhovniki in redovniki ste prisrčno vabljeni, da se ob 9. uri v ljubljanski stolnici udeležite krizmene maše. Duhovniki se za sveto mašo oblečete v stolnem župnišču, dekani in redovni predstojniki pa na nadškofiji. Liturgična barva je bela. Ob tej priložnosti bomo pozorni na pravila o razkuževanju rok in medsebojni razdalji zaradi možnosti okužbe tako
za sveto mašo kot za medsebojno druženje. Med sv. mašo bomo obnovili svoje duhovniške obljube.
Vsi duhovniki ste po sveti maši vabljeni na prijateljsko srečanje v bogoslovno semenišče. Ob tem srečanju se bomo spomnili na svoje duhovniško posvečenje, ki ga duhovniki večinoma obhajamo v mesecu juniju. Običajno smo se za to priložnost srečali v Šentjakobu ob Savi, letos pa bomo to praznovali v stolnici in bogoslovnem semenišču.
msgr. Stanislav Zore OFM
nadškof

Sveto Rešnje Telo in Kri
2020-06-10 - 2020-06-11
Praznik sv. Rešnjega telesa in krvi bomo v Katoliški cerkvi praznovali v četrtek, 11. junija 2020.
Na ta dan obhajamo Jezusovo navzočnost v zakramentu sv. Rešnjega telesa in krvi – evharistije, ki je središče krščanske vere in zakramentalnega življenja vernih. Na praznik so ponekod v navadi različne oblike procesij, s čimer verniki tudi navzven pokažejo svojo vero. Praznik je zapovedan, zato se katoličani ta dan udeležijo bogoslužja.
Praznik nima stalnega datuma, saj je določen glede na praznik velike noči in ga obhajamo v četrtek drugi teden po prazniku binkoštih.

Izraz evharistija prihaja iz grškega glagola eucharistein, ki pomeni zahvaljevati se. Evharistija je primarni zakrament predvsem zato, ker je pri drugih zakramentih prisotno deleženje pri neki Kristusovi kreposti, pri evharistiji pa je vsebovan Kristus sam, učlovečena Beseda, glavni avtor zakramentov. Sama v sebi je evharistija najprej zakrament Božje ljubezni do ljudi, kot jo označuje tridentinski koncil. Nato je zakrament edinosti Cerkve, saj se z evharistijo izrazi in hkrati uresničuje edinost Božjega ljudstva. Z drugim vatikanskim koncilom bi lahko sintetizirali, da je Kristus pri zadnji večerji zaupal svoji Cerkvi “spomin svoje smrti in svojega vstajenja: zakrament dobrotljivosti, znamenje edinosti, vez ljubezni, velikonočno gostijo, v kateri se prejema Kristus, duša napolnjuje z milostjo in nam daje poroštvo prihodnje slave” (B 47).
Vidiki zakramenta evharistije
Za zakrament evharistije so se v zgodovini Cerkve izoblikovali različni vidiki in različna imena. Jezus je pri zadnji večerji z učenci, pri kateri je kruh spremenil v svoje telo ter vino v svojo kri, postavil zakrament evharistije,[1] njegovo obhajanje pa je od začetkov krščanstva razpoznavno znamenje kristjanov. Postavitve zakramenta evharistije se spominjamo pri vsaki maši, posebej tedaj, ko duhovnik izreka posvetilne besede nad kruhom in vinom.[2] Kristjani verujemo, da kruh po prebistvenju (transsubstanciaciji) postane Jezusovo telo, vino pa Jezusova kri.
Posvečene hostije se hranijo v ciborijih, eno hostijo pa v običajno umetniško izdelani monštranci.[3] Namen hranjenja posvečenih hostij je dejstvo Jezusove trajne navzočnosti v zakramentalni obliki kot tudi možnost za češčenje. Duhovniki monštranco izpostavljajo v češčenje za posebne priložnosti, ob veliki noči in prazniku sv. Rešnjega telesa in krvi pa so v navadi tudi procesije, ki potekajo po cerkvah in/ali v bližnji okolici. Za praznik sv. Rešnjega telesa in krvi je marsikje v navadi postavljanje začasnih kapelic ali oltarjev, mimo katerih poteka sprevod. Duhovnika z monštranco poleg bogoslužnih sodelavcev spremljajo verniki in s tem izrazijo zunanjo versko pripadnost.
Zakrament evharistije skupaj s krstom in birmo sodi med zakramente uvajanja v krščanstvo. Otroci, ki so redno vključeni v proces kateheze, ki poteka v župnijah, v Cerkvi na Slovenskem k prvemu obhajilu pristopijo na koncu tretjega razreda. Evharistija pomeni tako polnost in vrh uvajanja v krščanstvo.

[1] Prim. Mt 26,26–30, Mr 14,22–26; Lk 22,14–23 in 1 Kor 11,23–25.

[2] Ko je šel prostovoljno v trpljenje, je vzel kruh, se zahvalil, ga razlomil, dal svojim učencem in rekel: »Vzemite in jejte od tega vsi, to je moje telo, ki se daje za vas.« Prav tako je po večerji vzel kelih, se spet zahvalil, ga dal svojim učencem in rekel: »Vzemite in pijte iz njega vsi, to je kelih moje krvi nove in večne zaveze, ki se za vas in za vse preliva v odpuščanje grehov. To delajte v moj spomin.«

[3] Monštranca je sveta posoda, umetniško izdelana, s podstavkom in stekleno odprtino, v katero se postavi sveta hostija v javno čaščenje.
Vir: Katoliška Cerkev

Sveta maša v Kočevskem Rogu
2020-06-07 09:00 - 16:00
Tradicionalne prireditve s sveto mašo v Kočevskem rogu letos zaradi epidemije ne bo. Slovensko javnost vabimo, da sveto mašo ob breznu pri Macesnovi gorici v Kočevskem rogu spremljamo po televiziji v nedeljo, 7. junija 2020, ob 10. uri na TV Slovenija 2. Sveto mašo ob 75-letnici revolucije in množičnih pobojev bo daroval ljubljanski nadškof metropolit in predsednik SŠK msgr. Stanislav Zore.

Nedelja Svete Trojice
2020-06-06 - 2020-06-07
V Katoliški cerkvi na nedeljo po binkoštnem prazniku praznujemo nedeljo Svete Trojice. To bo letos 7. junija.
Nauk o Sveti Trojici se je izoblikoval že na koncilu v Niceji (325 po Kr.) in je kot veroizpoved (credo) v bogoslužni rabi prisoten vse do današnjih dni. Vera v Sveto Trojico je sestavni del kristjanove vere v enega Boga v treh osebah. Na nedeljo Svete Trojice se pri bogoslužju zato posebej poglabljamo v skrivnost verske resnice o enem Bogu v treh osebah, ki so Oče, Sin in Sveti Duh (prim. Katekizem Katoliške Cerkve (KKC) 249–256).
Kristjani smo krščeni v imenu Očeta in Sina in Svetega Duha, s čimer postanemo tudi člani Cerkve. Skrivnosti enega Boga v treh osebah verujočim ni dano spoznavati samo z razumom, temveč tudi na osnovi milostnega daru vere ter Božjega razodetja Jezusa Kristusa. O identiteti Boga Očeta in Svetega Duha je spregovoril Jezus Kristus.[1] Čeprav tri Božje osebe ločimo med seboj, nobena od treh oseb nikdar ne deluje brez sodelovanja drugih dveh. Očetu pripisujemo, da je Stvarnik vesolja in človeka, Jezusu Kristusu dela odrešenja, Svetemu Duhu, ki izhaja iz Očeta in Sina, pa dela posvečenja.
Čeprav razlikujemo tri Božje osebe, jih ne smemo ločevati. Nauk o Sveti Trojici poudarja, da je delo stvarjenja skupno vsem trem osebam Trojice, saj so vse tri eno počelo stvarjenja. Hkrati pa je stvarjenje povezano z razodetjem in odrešenjem, ki je prišlo po Jezusu Kristusu, stvarstvu pa se posreduje po Svetem Duhu. Sveti Duh je kot tretja Božja oseba poslan od Očeta in Sina ter vodi Cerkev, ki je skupnost verujočih. Bistvo odnosov med tremi Božjimi osebami je brezpogojna ljubezen.
Ena od najbolj znanih upodobitev Svete Trojice je ikona ruskega ikonopisca Andreja Rubljova (1360–1430). Vsebinsko jo povezujemo s starozaveznim svetopisemskim odlomkom, ki opisuje Božji obisk pri Abrahamu in Sari ob Mamrejevih hrastih.[2]

[1] O skrivnostni dinamiki odnosov med Očetom in Sinom in Svetim Duhom je največ zapisov in razlag v Janezovem evangeliju.

[2] Prim. 1 Mz 18,1–15.

Binkošti
2020-05-30 - 2020-05-31
Velikonočni čas bomo zaključili s slovesnim praznikom binkošti, letos 31. maja.
Praznik obhajamo 50 dni po veliki noči in je praznik prihoda Svetega Duha, ker je na ta dan po svetopisemskem sporočilu nad zbrane učence in Božjo mater Marijo prišel Sveti Duh (prim. Apd 2,1–11; Jn 20,19–23).[1]
Sveti Duh v življenju krščanske skupnosti
Iz svetopisemskega besedila izhaja pomen delovanja Svetega Duha v Cerkvi in življenju krščanske skupnosti, saj je on dejavno navzoč ob sprejemanju odločitev (prim. Apd 15,28), izbira oznanjevalce (prim. Apd 13,2) ter jih vodi (Apd 8,26–40). Začetki Cerkve so po Apostolskih delih v tesni povezanosti s prihodom Svetega Duha, zato v drugem Lukovem delu – Apostolskih delih – binkošti zavzemajo središčno mesto. Kakor je Jezus po krstu v Duhu začel svoje delovanje s programskim govorom v nazareški shodnici, ki ga je sklenil z opozorilom, da so vsi (ne samo Judje) poklicani k odrešenju; tako tudi Cerkev po svojem binkoštnem krstu (prim. Apd 2,1–4) začenja svoje poslanstvo s Petrovim govorom v Jeruzalemu (prim. Apd 2,14 in sl.), ki na koncu nakaže univerzalni vidik odrešenja (prim. Apd 2,39). Tako sta celotno evangeljsko poslanstvo Cerkve, kakor tudi poslanstvo Jezusa Kristusa prikazana kot delovanje pod vodstvom Svetega Duha.[2]
Apostolska dela pričujejo o delovanju Svetega Duha ne samo ob nastanku Cerkve, ampak tudi o njegovem stalnem spremljanju Cerkve na njeni poti napredovanja. Celotna knjiga je eno samo sklicevanje na Svetega Duha. Ta je dvakrat omenjen kot prvotni dejavnik odrešenja, njegovo delo je tudi obrat Cerkev k poganom. Po molitvi, veri in krstu Sveti Duh podarja moč za pričevanje ter vodi Cerkev pri njenem misijonskem poslanstvu in oznanjevanju evangelija.[3]
Sveti Duh in nova evangelizacija
Sveti Duh je začetnik in počelo vsake evangelizacije, je prvenstveni nosilec veselega oznanila v svet in prehiteva človeško oznanjevanje evangelija. Papež Pavel VI. (1963–1978) je izpostavil vlogo Svetega Duha kot glavnega dejavnika evangelizacije, zato mora Cerkev bolj premišljevati naravo, vlogo in način delovanja Svetega Duha v današnji družbi in evangelizaciji. Ko Cerkev danes čuti potrebo po novi evangelizaciji, pravzaprav čuti potrebo po bolj odločni poslušnosti in odprtosti za delovanje Svetega Duha.[4]
Nova evangelizacija, ki pomeni prehod od tradicionalne k osebni veri, pomeni tudi novo prisluškovanje Svetemu Duhu, ki tudi za danes pozna prave rešitve za nastale razmere. Evangelizacija je tudi »nova«, ker Sveti Duh neprestano ustvarja novost Božje besede in ljudi na novo duhovno prebuja. Sveti Duh je tisti, ki evangeliju odpira pot v srca ljudi in družbe (prim. Apd 16,9–10) ter konkretizira evangeljsko sporočilo v sodobni čas in okolje.[5]
Izraz binkošti in cerkveno leto
Beseda binkošti izhaja iz nemškega jezika (Pfingsten iz ‘der fünfzigste Tag’ (petdeseti dan)), pojem pa izhaja iz grške besede pentekoste’ (hemera), kar pomeni petdeseti (dan). Po binkoštih se v Katoliški Cerkvi nadaljuje liturgični čas med letom, ki traja do konca cerkvenega leta oziroma do začetka adventnega časa. Velikonočno svečo v cerkvah z oltarnega prostora odnesejo h krstnemu kamnu, duhovniki in drugi sodelavci pa pri bogoslužju nosijo liturgična oblačila v zeleni barvi.

[1] Apd 2,1–11: Ko je prišel binkoštni dan, so bili vsi zbrani na istem kraju. Nenadoma je nastal z neba šum, kot bi se bližal silovit vihar, in napolnil vso hišo, kjer so se zadrževali. Prikazali so se jim jeziki, podobni plamenom, ki so se razdelili, in nad vsakim je obstal po eden. Vsi so bili napolnjeni s Svetim Duhom in začeli so govoriti v tujih jezikih, kakor jim je Duh dajal izgovarjati. V Jeruzalemu so tedaj prebivali Judje, pobožni možje iz vseh narodov pod nebom. Ko se je razširil glas o tem, se je zbrala množica ljudi, ki so bili vsi iz sebe, ker jih je vsakdo slišal govoriti v svojem jeziku. Strmeli so, se čudili in govorili: Glejte, ali niso vsi ti, ki govorijo, Galilejci? Kako, da jih slišimo vsak v svojem materinem jeziku? Parti, Medijci in Elamci in tisti, ki prebivamo v Mezopotamiji, Judeji in Kapadokiji, v Pontu in Aziji, v Frigiji in Pamfiliji, v Egiptu in v libijskih krajih blizu Cirene, in mi iz Rima, ki se zdaj mudimo tukaj, Judje in spreobrnjenci, Kreni in Arabci – vsi jih slišimo, kako v naših jezikih oznanjajo velika Božja dela!
Jn 20,19–23: Pod noč tistega dne, prvega v tednu, ko so bila tam, kjer so se učenci zadrževali, vrata iz strahu pred Judi zaklenjena, je prišel Jezus, stopil mednje in jim rekel: »Mir vam bodi!« In ko je to rekel, jim je pokazal roke in stran. Učenci so se razveselili, ko so videli Gospoda. Tedaj jim je Jezus spet rekel: »Mir vam bodi! Kakor je Oče mene poslal, tudi jaz vas pošiljam.« In ko je to izrekel, je dihnil vanje in jim dejal: »Prejmite Svetega Duha! Katerim grehe odpustite, so jim odpuščeni; katerim jih zadržite, so jim zadržani.«

[2] Prim. C. Sorč, Sveti Duh, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina 2003, 524.

[3] Prim. C. Sorč, n. d., 525.

[4] Prim. C. Sorč, n. d., 587.

[5] Prim. C. Sorč, n. d., 587.

Ponedeljkova molitev škofov Slovenske škofovske konference
2020-05-25 19:00 - 20:00, 2020-05-18 19:00 - 20:00, 2020-05-11 19:00 - 20:00
Vsak ponedeljek, ob 20. uri, se v molitvi združijo škofje Slovenske škofovske konference. Molitveni namen je prošnja za Božje varstvo v boju proti korona virusu Covid-19. Prenos molitve poteka na Facebook strani nadškofa Stanislava Zoreta ter na valovih Radia Ognjišče. Vabljeni, da se nam pridružite!

Gospodov vnebohod
2020-05-20 - 2020-05-21
Letošnji praznik Gospodovega vnebohoda bomo praznovali 21. maja.
Gospodov vnebohod je poleg velike noči in binkošti eden izmed najpomembnejših krščanskih praznikov, ki so ga zanesljivo obhajali že ob koncu 4. stoletja.
Praznik obhajamo štirideset dni po veliki noči, saj se je Jezus po svetopisemskem izročilu po vstajenju štirideset dni prikazoval učencem in izbranim pričam, preden je odšel v nebo (prim. Mr 16,19–20; Lk 24,50–53 in Apd 1,9–11).[1]
Praznik želi poudariti pomen Kristusove bližine z Bogom Očetom in Svetim Duhom. Jezus, ki je z dušo in telesom odšel v nebesa, ostaja med nami prisoten na več načinov. Kot je zapisano v Konstituciji o svetem bogoslužju drugega vatikanskega cerkvenega zbora (1962–1965), je Kristus navzoč tedaj, ko skupnost verujočih (Cerkev) moli ali poje, v Božji besedi, zapisani v Svetem pismu, v duhovnikovi osebi, ko deluje v Jezusovem imenu, v zakramentih ter na posebej očiten in izrazit način v zakramentu evharistije, ki predstavlja trajno Kristusovo navzočnost.[2]
Pomen Kristusovega vstajenja in trajne navzočnosti med ljudmi je temelj, na katerem sloni nauk Cerkve in iz katerega izhaja tudi njeno verovanje. Cerkev po Kristusovem naročilu od zadnje večerje dalje (prim. Mt 26,26–30) ponavlja besede posvetitve kruha in vina v Kristusovo telo in kri.

[1] Vzdignil se je pred njihovimi očmi in oblak ga je zastrl njihovim pogledom. Ko so po njegovem odhodu strmeli v nebo, glej, sta stala pri njih dva moža v belih oblačilih, ki sta rekla: »Možje Galilejci, kaj stojite in gledate v nebo? Ta Jezus, ki je bil vzet od vas v nebo, bo prišel prav tako, kakor ste ga videli iti v nebo« (Apd 1,6–11).

[2] Prim. Konstitucija o svetem bogoslužju (B 7).
Vir: spletna stran Katoliške Cerkve

Papež Frančišek vabi k molitvi za človeštvo
2020-05-13 - 2020-05-14
Pod geslom Moliti za človeštvo je Visoki odbor za človeško bratstvo objavil v petnajstih jezikih povabilo, da bi se v četrtek, 14. maja 2020, ljudi po vsem svetu združili v molitvi, postu in deli usmiljenja. Papež Frančišek vabi katoličane, da se pridružijo tej pobudi, saj trdi, da »ima molitev univerzalno vrednost«.
Moliti za človeštvo
Našim bratom, ki verujejo v Boga Stvarnika; našim bratom v človeštvu po vsem svetu.
Naš svet se danes sooča s hudo nevarnostjo, ki ogroža življenje milijonov oseb po vsem svetu, z drugimi besedami s hitrim širjenjem koronavirusa (covida-19). Medtem ko poudarjamo pomen vloge zdravnikov ter znanstvenega raziskovanja pri soočanju s to epidemijo, se ne pozabimo v takšni hudi krizi obrniti k Bogu Stvarniku z molitvijo, s prošnjo in deli usmiljenja; vsaka oseba, na vseh koncih sveta, v skladu s svojo religijo, vero ali naukom, da bi On odstranil to epidemijo, nas rešil te nadloge, pomagal znanstvenikom najti zdravilo, ki bi jo premagala, ter da bi On rešil svet pred zdravstvenimi, ekonomskimi in humanitarnimi posledicami širjenja te tako hude okužbe.
Visoki odbor, v skladu s cilji Dokumenta o človeškem bratstvu, predlaga, naj bo 14. maj dan molitve, posta in prošnje za človeštvo ter vabi vse verske voditelje ter osebe po vsem svetu, naj odgovorijo na to človekoljubno povabilo ter se enoglasno obrnejo na Boga, da bi obvaroval človeštvo, mu pomagal premagati pandemijo, ponovno vzpostavil varnost, stabilnost, zdravje in blaginjo ter napravil naš svet, po koncu pandemije, bolj človeški in bratski.
Visoki odbor za človeško bratstvo

Vir: Vatican News – slovenska redakcija

Romanje gasilcev na Brezje
2020-05-09 18:00
Na prvo soboto po prazniku svetega Florijana na Brezje, k Mariji Pomagaj, tradicionalno priromajo gasilci in gasilke. Da bi preprečili širjenje epidemije korona virusa, bo letošnje tradicionalno vseslovensko romanje gasilcev potekalo v okrnjenem okviru.
V soboto, 9. maja, bo pri Mariji Pomagaj na Brezjah, ob 19. uri sveta za gasilce, ki jo bo daroval mariborski nadškof metropolit msgr. Alojzij Cvikl.
Vse gasilce in gasilke vabimo, da se svete maše udeležijo preko valov Radia Ognjišče.
K sveti maši na Brezje so povabljeni le predstavniki prostovoljnih gasilskih društev s praporjem, ki jih bo na koncu svete maše blagoslov nadškof Alojzij Cvikl.

Obletnica posvetitve ljubljanske stolnice
2020-05-07 - 2020-05-08
Ljubljanska stolnica je bila posvečena 8. maja, njen zavetnik pa je sv. Nikolaj, ki je poznan tudi kot sv. Miklavž. Stolnica ali katedrala nosi svoji ime po sedežu oz. katedri: v njej ima svoj sedež ljubljanski nadškof, trenutno msgr. Stanislav Zore. To je praznik za celotno škofijo, saj je to “Mati vseh Cerkva” v naši nadškofiji. Letos sicer ne bomo ubeležili zunanje slovesnosti oz. bo le-ta potekala pod strogimi pogoji. Lahko pa na ta dan okrepimo molitev za našega nadškofa Stanislava, za pomožna škofa Antona in Franca, za našo nadškofijo.

Obletnica izhajanja katoliškega tednika Družina
2020-05-06 - 2020-05-07
Slovenski katoliški tednik Družina od maja 1952 izhaja kot verski list tedanje apostolske administrature za Goriško. Njen ustanovitelj in izdajatelj je bil apostolski administrator msgr. dr. Mihael Toroš.
V letu 1952 je bil pritisk komunistične oblasti na Cerkev najhujši in tudi uredništvo se je ukvarjalo s težkimi administrativnimi in gmotnimi ovirami (npr. t. i. »pomanjkanje« papirja). Prva naklada je bila v 15.000 izvodih, z vsako naslednjo številko pa je naraščala. Družina je takrat izhajala kot štirinajstdnevnik. Administrativno omejevanje naklade je trajalo do leta 1962, ko je Družina dosegla 56.000 izvodov. V letih med 1956 in 1961 je zaradi političnega pritiska izhajala le kot mesečnik. Od leta 1962 pa spet kot štirinajstdnevnik.
Dne 20. maja 1965 je apostolski administrator za slovensko Primorje (pozneje koprsko škofijo) škof msgr. dr. Janez Jenko Družino zaupal vsem trem slovenskim ordinarijem, ki je takrat tudi formalno postala glasilo vseh slovenskih škofij. To je bil čas ureditev diplomatskih odnosov med SFRJ in Svetim sedežem, zato je postal pritisk komunistične oblasti ohlapnejši, naklada pa je zaradi vse bolj pestre in obširne vsebine strmo rasla (leta 1966 Družina prvič izide v 100.000 izvodih). Vsebina, ki je bila dotlej pretežno omejena na nabožne članke, pridige in kvečjemu domoljubne spise, je svojim bralcem začela širiti obzorje s poročili o dogodkih v Cerkvi doma in po svetu. To je doba pomladne rasti in bujnega razcveta, ki se kaže v rekordnih nakladah. V letu 1971 je štela 130.000, za božič 1971 pa celo rekordnih 147.000 izvodov. Januarja 1973 je začela Družina izhajati kot tednik.
Konec sedemdesetih in na začetku osemdesetih let je Družina s svojim pisanjem vztrajno odpirala pereča vprašanja in v javnosti širila kritično misel. Posebej se je angažirala v prizadevanjih za pravice katoličanov in verujočih v socialistični družbi: vprašanja uradne ateistične vzgoje v šolah, praznovanje božiča kot dela prostega dne, pravice vernih v javnih zavodih (duhovna oskrba v zaporih, bolnišnicah, domovih za ostarele), demokratizacija družbe idr. Ob uvedbi demokracije leta 1990 je Družina podpirala osamosvajanje slovenske države.
Družina sedemdesetih in osemdesetih let je, kot je dejal dr. Drago Klemenčič, »kazalec svoboščin pri nas«. Tudi policijska zaslišanja, preiskave prostorov uredništva in sodno preganjanje takratnim urednikom ni vzelo poguma, da ne bi ostali kritični spremljevalci družbenih dogajanj. Zaradi zavzemanja za pravice vernih v družbi je bila Družina 26. januarja 1975 zaplenjena. S hvaležnostjo se spominjajo prvega urednika dr. Jožeta Premrova, pa tudi na ostalih nekdanjih urednikov: dr. Ivan Merlaka, dr. Draga Klemenčiča, dr. Janeza Grila in pokojnega Frančka Križnika.

Družina danes
Družina se je v preko 60. letih obstoja iz verskega tednika z omejenim številom strani razvila v kakovosten tednik, ki redno izhaja. Tudi tehnično je dosegla napredek, saj že od leta 1998 redno izhaja v barvah. Nekoč je pri Družini delalo majhno število ljudi (urednik, lektor in računovodja), danes pa ima v uredništvu zaposlenih več novinarjev in tehnično osebje. Letno izide 52 številk, ob posebnih priložnostih pa tudi izredna številka. Vsaka številka ima nad trideset rednih sodelavcev in več desetin občasnih piscev, ki poročajo o življenju posameznih župnij in skupnosti.
Družina je vsebinsko zasnovana kot katoliški tednik, ki redno poroča o življenju Cerkve doma in v svetu ter se hkrati ukvarja z vsemi vprašanji, ki zadevajo sodobnega človeka. Z demokracijo se je prostor svobode razširil, zato kot katoliški časopis obravnavamo vsa vprašanja, ki zanimajo današnjega Slovenca – od kulture in politike, do umetnosti, prostega časa ter tudi športa. Posebno pozornost namenjamo evangelizaciji mladih.
Slovenskemu človeku hočemo oznanjati besedo odrešenja. Naše poslanstvo je povezovati krajevno občestvo Cerkve na Slovenskem z vesoljno Cerkvijo, širiti obzorja, odgovarjati na duhovne, verske, kulturne, narodnostne pa tudi politične potrebe vernega človeka. Z vstopom v jubilejno leto smo 18. maja 2011 dali tedniku novo zunanjo podobo. Vsebinsko je danes Družina obogatena še z različnimi prilogami, kot so: Naša družina (namenjena družini in vzgoji), Kažipot(medijska priloga), Slovenski čas (priloga za družbo in kulturo), Berem bereš(knjige in založniška dejavnost) ter Vodnik po duhovnih vajah.
Ob jubileju je 13. maja 2012 izšla tudi posebna priloga, kjer je predstavljen časopis, njegovi novinarji, sodelavci, dopisniki in bralci. Jubilej bomo sklenili v soboto, 2. junija 2012, z romanjem zvestih naročnikov na Sveto Goro, kjer je na cerkvi zanimiv napis: Jaz pa stojim na gori kakor prej. Družina prinaša slovenskemu človeku oznanilo Sveta vera bodi vam luč, materni jezik pa ključ ter želi ostati svetilnik vere in ljubezni do Cerkve in slovenskega naroda.

Besedilo je pripravil msgr. mag. Franci Petrič.
Vir: Katoliška Cerkev

Teden molitve za duhovne poklice 2020 - DOGODEK PRELOŽEN
2020-04-25 - 2020-05-03
Letošnji teden molitve za duhovne poklice je preložen. Kdaj ga bomo obhajali, bomo sporočili. Še vedno pa velja spodnja spodbuda k molitvi:
Apostol Pavel govori o Kristusovi skrivnosti in pravi: ‘ta zaklad pa imamo v glinastih posodah’ (2 Kor 4,7). Vse poziva, naj se zavedamo, da smo glina, torej slabotni, grešniki. Brez Božje moči ne moremo iti naprej. Ta Kristusov zaklad nosimo v svoji slabotnosti, mi smo namreč iz gline. Kajti moč Boga, sila Boga je tista, ki rešuje, ki zdravi, ki postavlja na noge. To je stvarnost naše ranljivosti.
Priznanje, da smo ranljivi, slabotni, krhki, grešniki je stvar velikodušnosti. Samo če sprejmemo, da smo glina, bo k nam prišla izredna moč Boga in nam dala polnost, rešitev, srečo, veselje, da smo rešeni. In tako bomo sprejeli Gospodov zaklad. Na tak način bomo bili pripravljeni sprejeti Gospodov klic in bili v njem srečni.
Prosimo Gospoda, naj poklicanim pa tudi nam, pomaga odkrivati zaklad poklicanosti v ponižnosti.
K bolj poglobljenemu razmišljanju o poklicanosti in o duhovnih poklicih nam bo v tednu molitve za duhovne poklice pomagala knjižica, ki smo jo za letošnji teden pripravili v Koprski škofiji. V knjižici so uvodi v posamezne skrivnosti rožnega venca, kateheza o duhovnih poklicih za tretje triletje, za vsak dan uvodi v svete maše, nagovori in prošnje.
Papež Frančišek vsako leto napiše tudi posebno poslanico za svetovni molitveni dan. Če ne bo v knjižici, jo boste lahko dobili na spletni strani Centra za duhovne poklice.
Nekaj predlogov za obhajanje tedna molitve:

V tem tednu posvetite več časa molitvi za nove duhovne poklice.
Ves teden uporabljajte za to pripravljeno liturgično knjižico.
Darujte vsaj eno mašo za nove duhovne poklice.
Organizirajte in oblikujte molitev.
Imejte kateheze o poklicanosti pri otrocih in mladih.
Spodbudite družine, zlasti stare starše, da v družini molijo za duhovne poklice.
V župnijskih oznanilih in župnijski spletni strani vernikom pravočasno spregovorite o pomenu tedna molitve.
Na lokalnih radijskih postajah ali glasilih spregovorite o poklicanosti, o namenu tedna molitve in jih povabite k sodelovanju.

Gradivo lahko dobite tudi na spletni strani CDP: cdp.nadskofija-maribor.si

Prenos maše za pokojnega nadškofa Urana ob 7. dnevu
2020-04-22 18:00
V sredo, 22. aprila, ob 19. uri bo preko Facebook strani ljubljanskega nadškofa Stanislava Zoreta ter preko valov Radia Ognjišče, potekal prenos maše za pokojnega nadškofa Urana, ob 7. dnevu. Vabljeni k spremljanju in molitvi za pokojnega nadškofa.

Bela nedelja, nedelja Božjega usmiljenja
2020-04-18 - 2020-04-19
Vsi verniki naj spremljajo prenos svete maše iz mariborske stolnice (TV SLO 2 ob 10.00).
Verniki so vabljeni k ogledu tedenskega nagovora nadškofa Zoreta (TV SLO 1, predvidoma ob 11.20).
Verniki darujejo za mašne namene in vzdrževanje župnije z bančnim nakazilom na TRR župnije.

Prenos pogreba nadškofa Urana
2020-04-15 15:00 - 16:00
Zaradi izrednih razmer in pandemije korona virusa bo pogreb nadškofa urana potekal v ožjem družinskem krogu. Lahko pa ga boste spremljali preko 2. programa Televizije Slovenija in Radia Ognjišče. Pogreb bo v sredo, 14. aprila ob 16. uri.
Nadškof Zore je podal posebno izjavo o pogrebu nadškofa Urana.

Film o blaženem Alojziju Grozdetu na TV SLO 1
2020-04-13 20:40
Na velikonočni ponedeljek, 13. aprila 2020, ob 21.40 bo na 1. programu TV Slovenija (TVS 1) na ogled igrano-dokumentarni film o blaženem Alojziju Grozdetu z naslovom Srce se ne boji.
Film predstavlja življenje Alojzija Grozdeta, njegovo pot iz revnega dolenjskega okolja do perspektivnega dijaka ter njegovo tragično smrt. Filmska pripoved je preplet intervjujev in igranih prizorov, ki poskušajo prikazati življenje našega blaženega na bolj oseben način. Celoten film si postavlja vprašanje kdo je bil Alojzij Grozde in nanj odgovarja s pomočjo strokovnjakov, zgodovinarjev ter pogleda običajnih ljudi, ki so prišli v stik z njim ali njegovo zgodbo. Mučenec Alojzij Grozde je bil pred desetimi leti, 13. junija 2010 na slovenskem evharističnem kongresu v Celju razglašen za blaženega.
Več o filmu na spletni strani: https://www.grozde.si/

Velikonočni ponedeljek
2020-04-12 - 2020-04-13
Verniki naj sveto mašo spremljajo po Radiu Ognjišče in TV Exodus.
Na velikonočni ponedeljek verniki ne obiskujejo svojih bližnjih (t. i. Emavs), da se prepreči nevarnost širjenja epidemije.

Protipotresna pobožnost ob 125-letnici ljubljanskega potresa
2020-04-12 19:00
V popoldnevu velikonočne nedelje se vsako leto po zaobljubi zberejo verniki ljubljanskih župnij v cerkvi sv. Jožefa v Ljubljani v skupni prošnji k Bogu, da bi obvaroval Ljubljano pred potresom in drugimi naravnimi nesrečami. Spominjajo se močnega potresa v Ljubljani, ki je bil na velikonočno nedeljo, 14. aprila leta 1895, in je povzročil precejšnjo materialno škodo. V molitvi prosijo, da bi bili obvarovani podobne katastrofe, spominjajo se tudi vseh ljudi, ki gredo skozi tako velike preizkušnje.
Letos zaradi pandemije koronavirusa protipotresne pobožnosti ne bomo imeli pri sv. Jožefu, ampak v kapeli sv. Družine na nadškofiji na veliko noč, 12. aprila 2020, ob 20.00. Preko Radia Ognjišče in FB profila ljubljanskega nadškofa se bodo molitvi tistih, ki smo na nadškofiji doma, lahko pridružiti tudi drugi. Ob nesreči nedavnega potresa v Zagrebu smo še močneje povabljeni, da se povežemo v goreči molitvi in skupaj prosimo, da bi bili obvarovani potresa in podobnih katastrof, spominjali pa se bomo tudi vseh ljudi, ki gredo skozi velike osebne preizkušnje in pretrese.
Šibe potresa. – Reši nas, o Gospod!
Slika: Zavetniki proti potresu v kapeli sv. Družine na nadškofijskem dvorcu: sv. Aleš, sv. Emigdij, sv. Frančišek Borgia.

Velika noč
2020-04-11 - 2020-04-12
Škofje vabijo vse vernike (družine) v Sloveniji, da se ob 8.00 zberejo na velikonočnem zajtrku in zmolijo molitev z blagoslovom.
Župniki bodo ob 8.00 zvonili z vsemi zvonovi kot vabilo k zajtrku in v znamenje velikonočnega praznika.
Župniki (duhovniki) darujejo velikonočno mašo sami v svojih zaprtih župnijskih cerkvah brez udeležbe vernikov in brez somaševanja. Župnik bo obvestil župljane, kdaj bo obhajal sveto mašo, in jih povabil, naj se mu v duhu pridružijo.
Škofje vabijo vse vernike, da spremljajo prenos velikonočne svete maše iz mariborske stolnice (TV SLO 2 ob 10.00).
Škofje vabijo vse vernike k ogledu tedenskega nagovora nadškofa Zoreta (TV SLO 1, predvidoma ob 11.20).
Škofje vabijo vse vernike, da spremljajo prenos papeževega blagoslova Urbi et Orbi, ki bo predvidoma ob 12.00 na TV SLO 1.
Verniki darujejo za mašne namene in vzdrževanje župnije z bančnim nakazilom na TRR župnije.

Velika sobota
2020-04-10 - 2020-04-11
Blagoslov in delitev ognja letos odpadeta.
Škofje določajo, da je zaradi epidemije veljaven blagoslov jedil po televiziji oz. radiu.
Verniki naj pripravijo velikonočna jedila in se udeležijo televizijskega prenosa blagoslova veliko-nočnih jedil iz mariborske stolnice, ki bo na TV SLO 1 ob 15.00 in na TV SLO 2 ob 17.45.
Verniki lahko doma sami spoštljivo blagoslovijo jedila.
Župnik vernike seznani, da bo ob 20.00 obhajal velikonočno vigilijo, in jih povabi, naj se mu v duhu pridružijo. Verniki so povabljeni, da spremljajo obred po medijih s prižganimi svečami v svojih domovih.
Vstajenjske procesije letos odpadejo. Verniki so vabljeni k ogledu velikonočne poslanice slovenskih škofov, ki bo na TV SLO 1 na veliko soboto zvečer (poslanico bo predstavil škof msgr. dr. Jurij Bizjak).

Veliki petek
2020-04-09 - 2020-04-10
Verniki naj zmolijo žalostni del rožnega venca oziroma molijo križev pot ob 15.00 (na Radiu Ognjišče). Prav tako so povabljeni, da spremljajo križev pot papeža Frančiška (TV SLO 2, 21.10h).
V cerkve kjer bo postavljen »Božji grob«, verniki lahko pridejo k osebni molitvi, vendar naenkrat ne več kot 10 oseb.
Verniki preberejo pasijon po Janezu.

Veliki četrtek
2020-04-08 - 2020-04-09
Verniki bodo obrede velikega četrtka spremljali po Radiu Ognjišče in TV Exodus.
Verniki lahko na ta dan zmolijo rožni venec za duhovne poklice.
V cerkve, kjer bo postavljena »ječa«, verniki lahko pridejo k molitvi, vendar naenkrat ne več kot 10 oseb.
Verniki darujejo za mašne namene in vzdrževanje župnije z bančnim nakazilom na TRR župnije.

Sveta maša ob 30. obletnici skavtov v Sloveniji - ODPOVEDANO
2020-03-31 17:30
Slovensko združenje katoliških skavtov in skavtinj praznuje 30. obletnico prisotnosti skavtov v Sloveniji. Ob tej priložnosti se bodo zahvalili za svoje delovanje s sveto mašo, v ljubljanski stolnici sv. Nikolaja, 31. marca, ob 18.30 uri.

Molitev škofov SŠK
2020-03-30 20:00
Škofje Slovenske škofovske konference vsak ponedeljek molimo in Boga prosimo za ustavite pandemije koronavirusa. Dogodek bomo prenašali preko FB strani Nadškof Stanislav Zore in valov Radia Ognjišče. Zaradi radijskega misijona tokrat izjemoma ob 21h.
