56. katehetski simpozij – Biti katehet z družinami
2026-02-12 17:30 - 2026-02-14 13:00 (Europe/Ljubljana)
Katehetski simpozij z naslovom Biti katehet z družinami bo potekal od 22. do 24. januarja 2026 v Domu sv. Jožefa v Celju in od 12. do 14. februarja 2026 v pastoralnem domu Stella Maris v Strunjanu.
Najprej bomo prisluhnili bibličnemu predavanju dr. Janeza Kozinca (Celje) oziroma mag. Marka Rijavca (Strunjan), namenjenemu predvsem prebujanju gorečnosti oznanjevalcev. Sledil bo teoretični razmislek dr. Ive Nežič Glavica o katehetskem delu z družinami, metodah in dinamikah, ki nagovarjajo sodobne družine. Sklenili bomo s pogovorom ob različnih modelih katehetskega dela z družinami, izmenjavi izkušenj in iskanju poti naprej.
Četrtkov večer bo obarvan filmsko, saj bo z nami p. dr. Andraž Arko, v drugem večeru pa bomo prisluhnili pričevanju vere igralke Milade Kalezić.
Prijazno vabljeni duhovniki, katehistinje in katehisti. Župnike spodbujamo, naj katehetske sodelavce povabijo k udeležbi, župnija pa naj pomaga pri kritju stroškov udeležbe.
Naj bo simpozij priložnost za srečanje in iskanje poti, kako v župnijah prebuditi in poživiti katehetsko delo z družinami.
Spletna prijavnica
Dnevni red
ČETRTEK
17.30-18.30 Prihod in nastanitev
18.30 Večerja
20.00 Večerni program – dr. Andraž Arko: Svetniki na filmskem platnu – filmi v katehetskem procesu
PETEK
7.00 Sveta maša s hvalnicami
8.00 Zajtrk
9.00 Molitev in uvodna misel
9.15 Predavanje – dr. Janez Kozinc/mag. Marko Rijavec, I. del
10.30 Predstavitve založb
10.45 Odmor
11.15 Predavanje, II. del + vprašanja, pogovor
12.30 Dnevna molitvena ura
13.00 Kosilo
15.00 Molitev in uvodna misel
15.15 Predavanje – dr. Iva Nežič Glavica, I. del
16.30 Odmor
17.00 Predavanje, II. del + vprašanja, pogovor
18.30 Večerja
20.00 Večer z igralko Milado Kalezić

SOBOTA
7.00 Sveta maša s hvalnicami
8.00 Zajtrk
9.00 Molitev in uvodna misel
9.15 Predstavitve katehetskega dela z družinami
10.30 Odmor
11.00 Okrogla miza, dnevna molitvena ura
13.00 Kosilo
Plačilo
Udeleženci krijejo stroške bivanja glede na cenik posamezne nastanitve. Plačilo je možno ob prihodu na recepciji. Za kritje stroškov organizacije in programa zbiramo prostovoljne prispevke (priporočeni dar za posamezno predavanje/večer je 10 €). Po svojih zmožnostih jih lahko nakažete na TRR Slovenskega katehetskega urada ([REDACTED]; namen: DONACIJA KS) ali izročite na simpoziju v za to namenjeno škatlo. Ostale stroške krije donacija Slovenske škofovske konference.
KS Celje
2x polni penzion dvoposteljna soba: 76 eur
2x polni penzion enoposteljna soba: 86 eur
Kosilo: 10 eur
Večerja: 8 eur

KS Strunjan

2x polni penzion dvoposteljna soba: 100 eur
2x polni penzion enoposteljna soba: 120 eur

V ceno niso vključene brisače in posteljnina (lahko prinesete svojo ali doplačate 5 eur za izposojo).

Vir: Katehet.si

Javni rožni venec
2026-02-13 07:00 - 07:30
Katoliška mladina vsak drugi petek organizira javno molitev rožnega venca na Kongresnem trgu, pred stebrom Svete Trojice. Molili bomo za domovino, vero slovenske mladine, za Cerkev in za krepost čistosti.
ZA KOGA: odprto za vse, posebej za mlade može in fante
KDAJ: 13. februar 2026 ob 7.00 zjutraj
KRAJ: Kongresni trg

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2026-02-13 17:30 - 19:00
Vsak drugi petek v mesecu pri Mariji Pomagaj molimo za bolnike z rakom, njihove sorodnike, prijatelje in zdravniško osebje. Pričnemo ob 17.30, z molitvijo rožnega venca in potem ob 18. uri sveta maša.
Pri sveti maši in molitvi za bolnike z rakom smo se pri Mariji Pomagaj prvič zbrali ob Svetovnem dnevu boja proti raku, 4. februarja 2023.

Lepo vabljeni, da se nam pridružite, v petek, 13. februarja 2026, ob 17.30 (rožni venec) in 18. uri (sveta maša).
Vir: Marija.si

Srečanje Žejni Besede
2026-02-13 19:00 - 20:30, 2026-03-13 19:00 - 20:30
Dogodek osebe Katoliška mladina

Župnija Ljubljana Štepanja vas

Smo mladi odrasli v Cerkvi z željo po medsebojnem povezovanju in skupni rasti v veri za poglobitev odnosa z Bogom in z drugimi.
Na srečanjih bomo skupaj molili in slavili Boga ter skupaj z gosti in predavatelji odpirali aktualne teme s katerimi se soočajo mladi odrasli v današnjem svetu. Omogočiti želimo mladim odraslim prostor za nadaljnjo rast v Besedi in skozi odnose usmerjati njihovo pot k Bogu.
Naša srečanja bodo potekala vsak drugi petek v mesecu.

Vir: FB profil Katoliške mladine

LURD – kraj srečanja, upanja in tihega čudeža
2026-02-13 19:00 - 21:00
V petek, 13. februarja 2026, po večerni sveti maši za bolnike z rakom, vas v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vabimo na predavanje s projekcijo z naslovom LURD – kraj srečanja, upanja in tihega čudeža, ki ga bo vodil msgr. Miro Šlibar, lurški kaplan.
Ob tretji obletnici svetih maš in molitev za bolnike z rakom bomo razmišljali o sporočilu Lurda danes – kraju, kjer Bog govori po majhnih in trpečih.
Ključno vprašanje večera: Kaj nas Lurd uči danes?
»Lurd se začne, ko se vrnemo domov.«
Prisrčno vabljeni.
Vir: Marija.si

Zimski oratorijski dnevi 'Drobtinice za otroke'
2026-02-16 - 2026-02-18
Prisrčno vabljeni na naše oratorijske dni oz. DROBTINICE ZA OTROKE, ki bodo 16.-18. 2. 2026 pri nas, sestrah FMA na Gornjem trgu 21 v Ljubljani.
Opis programa: program poteka v salezijanskem vzdušju domačnosti in ljubeznivosti, z veliko igre, veselja, molitve in petja. Veliko bomo zunaj, skupaj bomo odkrivali zaklade vere in se naučili marsikaj novega. Tokrat bomo doživeli tako igrivost pusta kot pomen krščanskega posta, ustvarjali v kuhinji, se učili drugih ročnih spretnosti …
Prijava: potrebna je prijava preko spletne prijavnice do 9. 2. 2024 oziroma do zapolnitve prostih mest:
Kontakt za dodatne informacije: oratorij.gt@gmail.com
sestre hčere Marije Pomočnice z Gornjega trga
Vir: Katoliška Cerkev

Dan odprtih vrat na Katoliški mladini
2026-02-16 09:00 - 20:00
V ponedeljek, 16. februarja, od 9. do 20. ure, bo na Katoliški mladini potekal dan odprtih vrat. Prosimo, da mlade, še posebej študente, povabite, da nas obiščejo na Jurčičevem trgu 2 v centru Ljubljane. Mladi bodo lahko spoznali naše programe, imeli možnost spovedi in pogovora, se družili in skupaj molili.
Vir: Katoliška mladina

Obletnica ustanovitve samostojne Slovenske škofovske konference
2026-02-19
19. februarja 1993 je bila ustanovljena samostojna Slovenska škofovska konferenca.
Slovenski škofje so bili do ustanovitve samostojne Slovenske škofovske konference (SŠK) 19. februarja 1993 z drugimi škofi na področju nekdanje Jugoslavije povezani v Jugoslovansko škofovsko konferenco (JŠK), znotraj katere je bila 20. junija 1983 ustanovljena Slovenska pokrajinska škofovska konferenca (SPŠK).
Zgodovinski oris
Slovenski škofje so na seji 25. julija 1992 pripravili osnutek statuta samostojne Slovenske škofovske konference. Papež Janez Pavel II. (1978–2005) je po pridobitvi pozitivnega mnenja Kongregacije za škofe in Urada za odnose z državami pri Državnem tajništvu Svetega sedeža, 19. februarja 1993 v skladu z normami in določbami cerkvenega prava potrdil statut samostojne Slovenske škofovske konference.
S tem je Katoliška Cerkev v Sloveniji dobila večjo pravno trdnost in samostojnost. Papež Benedikt XVI. je 7. aprila 2006 v Cerkvi na Slovenskem ustanovil tri nove škofije (v Celju, Murski Soboti in Novem mestu). Dotedanjo mariborsko škofijo je povzdignil v nadškofijo in metropolijo ter tako preoblikoval enotno cerkveno pokrajino v Sloveniji. Na novo imenovani škofje so bili maja in junija 2006 tudi umeščeni.

Kaj je škofovska konferenca?
Škofovska konferenca je zbor škofov Katoliške Cerkve določenega naroda ali ozemlja, v okviru katerega škofje opravljajo svoje poslanstvo v obliki pastoralne, bogoslužne, katehetske in drugih dejavnosti. SŠK predstavlja najvišjo ustanovo Katoliške Cerkve v Republiki Sloveniji. Njeno ozemlje sovpada z državnimi mejami. Po statutu so člani SŠK vsi krajevni in pomožni škofje, ki jim je v okviru lastne škofije zaupano posebno poslanstvo.

Predstavitev SŠK in njenih članov

Statuti, smernice in navodila SŠK

Letno poročilo Katoliške cerkve v Sloveniji 2021

Dokumenti in publikacije SŠK

Slovenska škofovska konferenca na družabnih omrežjih

Obisk Ad limina Apostolorum slovenskih škofov leta 2018

Predsedniki
Prvi predsednik Slovenske škofovske konference je bil ljubljanski nadškof metropolit msgr. dr. Alojzij Šuštar (1993–1997), drugi pa ljubljanski nadškof metropolit msgr. dr. Franc Rode (1997–2004). Tretji predsednik je bil od 7. decembra 2004 dalje mariborski škof msgr. dr. Franc Kramberger, ki je leta 2006 ob ustanovitvi nove nadškofije in metropolije postal nadškof metropolit. Četrti je bil od 16. marca 2007 dalje ljubljanski nadškof metropolit msgr. Alojz Uran, peti pa je bil od 11. januarja 2010 dalje ljubljanski nadškof metropolit msgr. dr. Anton Stres. Za šestega predsednika je bil 31. julija 2013 izvoljen novomeški škof in tedanji apostolski administrator ljubljanske nadškofije msgr. Andrej Glavan do 23. marca 2017. Sedmi predsednik SŠK je postal ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore, ki so ga člani SŠK izvolili na 99. redni seji v Kopru in je nastopil mandat 23. marca 2017 za dobo petih let. Osmi predsednik SŠK je postal novomeški škof msgr. dr. Andrej Saje za mandatno obdobje 2022–2027.

Odličje sv. Cirila in Metoda
Slovenska škofovska konferenca podeljuje Odličje sv. Cirila in Metoda, ki je najvišje cerkveno odlikovanje v Sloveniji ustanovam ali posameznikom, ki so se izkazali s posebnim zvestim služenjem Cerkvi med Slovenci. Odlikovanje je sestavljeno iz okrogle bronaste plakete z reliefno podobo sv. Cirila in Metoda ter diplomske listine.
Vir: Katoliška Cerkev

130. obletnica smrti Božje služabnice Magdalene Gornik
2026-02-22 14:00 - 16:00
Slovesna maša za njeno beatifikacijo bo v župnijski cerkvi v Sodražici v nedeljo, 22. februarja ob 15. uri. Daroval jo bo nadškof msgr. Stanislav Zore, duhovniki vabljeni k somaševanju. Ob 14. uri pa bo prav tam molitev križevega pota Po poti križa z Magdaleno Gornik.
Nas Dan smrti, v ponedeljek, 23. februarja pa bo ob 16. uri romarska maša na Gori in ob 15. uri križev pot.
Franci bizjak, župnik

Sv. Matija, apostol, praznik
2026-02-24
V Sloveniji 24. februarja praznujemo god sv. Matija, apostola. Drugod njegov god praznujejo 14. maja.
Potem ko jih je na nesrečen način zapustil Jezusov izdajalec Juda Iškarijot, so apostoli, da bi dopolnili apostolski zbor, izmed dvainsedemdesetih učencev, ki so tudi spremljali Jezusa, izbrali dva najprimernejša kandidata. Pogoja sta bila: da je bil med Jezusovimi učenci od začetka njegovega javnega delovanja ter da je videl vstalega Gospoda. Žreb, za katerega so se apostoli odločili, je bil naklonjen Matiju. To, kar je zapisano ob njegovi izvolitvi, je tudi vse, kar vemo o tem »nadomestnem apostolu«.
Legende in razna izročila pa govorijo, da je bil rojen v Betlehemu pobožnim in bogatim staršem, ki so ga še mladega dali v šolo starčku Simeonu v Jeruzalem. Kot deček naj bi bil v družbi tistih pastirjev, katerim je angel oznanil Jezusovo rojstvo. Pozneje se je Jezusu pridružil in bil eden izmed dvainsedemdesetih učencev, ki jih je Jezus »poslal pred seboj po dva in dva v vsako mesto in kraj, kamor je hotel sam priti«.
Odlikovali naj bi ga predvsem dve kreposti: ponižnost in ljubezen. O njegovem poznejšem delovanju govorita dva apokrifna spisa: Dejanja Andreja in Matija ter Evangelij po Mateju; oba so si izmislili krivoverci. Bolj stvarna so nekatera druga izročila. Tako Zlata legenda pripoveduje, da je misijonaril v Makedoniji, kjer je storil veliko čudežev in nazadnje umrl kot mučenec. Po drugih virih pa naj bi oznanjal krščanstvo najprej v Judeji, nato pa v Etiopiji, kjer je ustanovil tudi škofijo. Na mučeniško smrt naj bi ga obsodil veliki duhovnik Anan II., ki je dal umoriti tudi Jakoba mlajšega: najprej so ga pobili s kamenjem, nato pa obglavili s sekiro.
Rodil se je v 1. stoletju Betlehemu, umrl pa mučeniške smrti v Etiopiji okrog leta 63.
Upodobitve: upodabljajo ga kot apostola s knjigo in svitkom, tudi s čelado, kamni, najpogosteje pa z mečem oziroma helebardo (tudi sekiro ali sulico).
»Predlagali so dva, Jožefa, ki se je imenoval Barsaba, z vzdevkom Just, in Matija … In žrebali so zanju, žreb pa je določil Matija, in pridružili so ga enajstim apostolom« (Apd 1, 23.26).
Vir: Družina in Katoliška Cerkev

Biblična šola Evangelii gaudium 2025/2026
2026-02-26 17:00 - 18:30, 2026-03-26 17:00 - 18:30
Papež Frančišek v apostolski spodbudi Evangelii gaudium – Veselje evangelija predstavi Sveto pismo kot temeljni vir prenove osebnega življenja vernika in življenja vse Cerkve ter spodbuja k njenemu vsakodnevnemu branju. Biblična šola Evangelii gaudium želi biti odgovor na spodbude papeža Frančiška, da bi ponovno odkrili Sveto pismo kot knjigo življenja, kot živo Besedo, ki je namenjena nam in lahko spreminja naše življenje.
Novo študijsko leto (2025/2026) bomo posvetili modrostnim besedilom.
V Biblični šoli bomo enkrat mesečno predstavili izbrane odlomke modrostnih besedil, med katere sodijo knjige iz Stare zaveze: Job, Pregovori, Pridigar (Kohelet), Sirahova knjiga, Knjiga modrosti, Psalmi in Visoka pesem.
Vsako srečanje bo obsegalo predstavitev izbranega modrostnega odlomka, zgodovinski in literarni okvir, razlago ter poglobljeno razpravo.
Uvodno besedo bo imel celjski škof msgr. dr. Maksimilijan Matjaž, predavala pa bosta dr. s. Snežna Večko in dr. Samo Skralovnik ter drugi gostujoči predavatelji.
Predavanja bodo potekala po ZOOM vsak 4. četrtek (zaradi praznikov kdaj 3. četrtek) v mesecu od 17:00 do 18:30.
V letu 2025 bodo predavanja potekala ob naslednjih terminih:

23. oktobra,
27. novembra in
18. decembra.

V letu 2026 bodo predavanja:

22. januarja,
26. februarja,
26. marca,
23. aprila,
28. maja ter
25. junija (živo).

Prijave na: info@biblicnogibanje.si
V spletno predavalnico lahko vstopite preko spletne povezave.
Vir: Katoliška Cerkev

Predstavitev knjige Leon XIV. – Svetovljan in misijonar XXI. stoletja
2026-03-04 18:00 - 19:00
Založba Družina vabi na predstavitev knjige Leon XIV. – Svetovljan in misijonar XXI. stoletja avtorice Elise Ann Allen. V obsežni biografiji vatikanska dopisnica portala Crux podrobno predstavi življenjsko pot Roberta Francisa Prevosta, ki je 8. maja 2025 postal papež Leon XIV. Knjigo dopolnjuje tudi obsežen intervju – prvi, ki ga je Leon XIV. dal v svojem pontifikatu, v katerem razkriva svojo vizijo in načrte za prihodnost Cerkve.
Dogodek bo v sredo, 4. marca, v Galeriji Družina na Krekovem trgu 1 v Ljubljani. Ob 11. uri bo tiskovna konferenca za novinarje, ob 18. uri pa pogovor z avtorico Eliso Ann Allen.
Vabljeni.
Vir: Katoliška Cerkev

Predvolilno soočenje: Kako naj se odloči mlad katoličan?
2026-03-04 20:30 - 22:30
V sredo, 4. 3., ob 20.30, bomo na Katoliški mladini, v okviru večera Kres, pripravili predvolilno soočenje štirih parlamentarnih strank, SDS (Monika Gregorčič), SD (Luka Rotar), Svobode (Rok Čigon) in NSi (Janez Cigler Kralj). Naslovili bomo predvsem teme, ki najbolj zanimajo mlade katoličane; mladi lahko svoje želje in vprašanja zastavijo tudi v spletni anketi.
Katoliška mladina
Vir: Katoliška Cerkev

Postne duhovne vaje za mlade
2026-03-06 - 2026-03-08
Vse mlade od 15. do 29. leta vabimo na postne duhovne vaje. Pod geslom: »Dobro jutro, krepost!« bomo razmišljali o grešnih nagnjenjih in krepostih, ki jih premagajo.
6. – 8. marec 2026 – BLED
Vir: Don Bosco Slovenija

Razstava Nadškofijskega arhiva Ljubljana: 'Lorenz in Roza Krach – pionirja ateljejske fotografije v Sloveniji'
2026-03-10 12:00 - 13:00
Vabljeni na odprtje razstave in predstavitev kataloga Lorenz in Roza Krach – pionirja ateljejske fotografije v Sloveniji, ki bo v torek, 10. marca 2026, ob 12.00 v Galeriji Družina na Krekovem trgu 1 v Ljubljani.
Na razstavi bo mogoče videti najstarejši datirani fotografski portret, narejen v Sloveniji, in sicer dve dagerotipiji uršulinske redovne skupnosti iz Ljubljane z dne 14. septembra 1850. Iz bogate fotografske zbirke Nadškofijskega arhiva v Ljubljani bodo predstavljena tudi druga dela Lorenza in Roze Krach, ki se uvrščajo v sam vrh zgodnje fotografije na Slovenskem.
Razstavo si bo mogoče ogledati do 10. aprila, od ponedeljka do petka med 9. in 17. uro ter v soboto med 9. in 13. uro.
Vir: Katoliška Cerkev

Karneval prostega trga dunajskega Hayekovega inštituta
2026-03-10 14:00 - 17:45
Prosimo, da si rezervirate popoldne 10. marca 2026 za udeležbo na Karnevalu prostega trga dunajskega Hayekovega inštituta. Predstavila in razpravljala bo skupina uveljavljenih ekonomistov in govorcev iz več držav. Z veseljem bomo za vas gostili seznam odličnih govorcev Daniel Mitchell, Darwin Friend, Saša Randjelović, Janez Šušteršič, Žiga Turk, Matej Avbelj, Matej Kovač.
Dva glavna panela sta razpravljala o vprašanjih obdavčitve, globalizacije in reform v Sloveniji.
Program se začne v torek, 10. marca, ob 14.00 in konča ob 17.45. Dogodek prvič organizirata dva partnerja: Fakulteta za pravo in ekonomijo in Nova univerza.
Prvi panel bo potekal na Fakulteti za pravo in ekonomijo (Krekov trg 1, Ljubljana) s pričetkom ob 14:00.
Drugi panel bo potekal na Novi univerzi (Mestni trg 23, Ljubljana) s pričetkom ob 16:00.
Odmor za kavo bo potekal na Novi univerzi med 15:45 in 16:15.
Vljudno vabljeni na FMRS 2026. Gosti obetajo izvrstne razprave na nekatera najbolj pereča vprašanja tik pred parlamentarnimi volitvami v Sloveniji.
Zadnji opomnik vam bomo poslali EN DAN pred dogodkom.
Vaš organizacijski odbor FMRS Ljubljana 2026.

Vir: Katoliški inštitut

Večer +
2026-03-10 19:00 - 21:00
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in Svetnikova skupnost slavilcev – Sveti.
KDAJ: 7. oktober 2025, ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti

Sezona 2025/26

11. november ob 19.00
9. december ob 19.00
13. januar ob 19.00
10. februar ob 19.00
10. marec ob 19.00
14. april ob 19.00
12. maj ob 19.00
2. junij ob 20.00

Vsi Večeri Plus+ bodo potekali v Antonovem domu na Viču.
Vir: Katoliška Cerkev

Javni rožni venec
2026-03-13 07:00 - 07:30
Vsak drugi petek v mesecu organiziramo javno molitev rožnega venca na Kongresnem trgu, pred stebrom Svete Trojice. Molili bomo za domovino, vero slovenske mladine, za Cerkev in za krepost čistosti.
ZA KOGA: odprto za vse, posebej za mlade može in fante
KDAJ: 13. marec 2026 ob 7.00 zjutraj
KRAJ: Kongresni trg
Vir: Katoliška mladina

Slovensko patristično popoldne: 'Govori, pridige, homilije'
2026-03-13 17:00 - 19:00
Teološka fakulteta Univerze v Ljubljani vabi na Slovensko patristično popoldne z naslovom Govori, pridige, homilije, ki bo v petek, 13. marca 2026, ob 17.00 v veliki dvorani Teološke fakultete UL (Poljanska cesta 4, Ljubljana).
S prispevki bodo sodelovali Klemen Jelinič Boeta (Palestinski apokrif), Jan Dominik Bogataj OFM (Duhovne homilije (Ps.-)Makarija v Filokaliji III), Matej Hriberšek (Janez Krizostom in njegove Homilije o Matejevem evangeliju: med pogansko in krščansko retoriko), Anja Božič (Humanist Peter Pavel Vergerij st. in njegovi Govori v čast sv. Hieronimu) ter Alen Širca, Gorazd Kocijančič in Vid Snoj (pogovor o latinskih in nemških pridigah Mojstra Eckharta).
Ob robu večera bo potekal patristični knjižni sejem, na katerem bo mogoče knjige različnih založb (KUD Logos, Celjska Mohorjeva družba, Slovenska matica) kupiti ali ta dan naročiti po znižanih cenah.
Dogodek pripravljata Inštitut za patristične študije Victorinianum (TEOF UL) in Slovenska sekcija AIEP/IAPS. Vabljeni.

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2026-03-13 17:30 - 19:30
Vsak drugi petek v mesecu pri Mariji Pomagaj molimo za bolnike z rakom, njihove sorodnike, prijatelje in zdravniško osebje. Pričnemo ob 17.30, v postnem času bomo molili križev pot in potem ob 18. uri sveta maša.
Pri sveti maši in molitvi za bolnike z rakom smo se pri Mariji Pomagaj prvič zbrali ob Svetovnem dnevu boja proti raku, 4. februarja 2023.

Lepo vabljeni, da se nam pridružite, v petek, 13. marca 2026, ob 17.30 (križev pot) in 18. uri (sveta maša).
Vir: Marija.si

Animastarti – srečanja oratorijskih animatorjev
2026-03-14
Kot vsako leto vse oratorijske animatorje vabimo na »animastarte«. Srečanja bodo potekala v vseh slovenskih škofi jah in jih bodo sestavljali predstavitev letošnje oratorijske teme, izobraževalne delavnice, sveta maša, kateheza ter trenutki za druženje in igro. Po izkušnjah udeležencev so animastarti lepa spodbuda in motivacija za animatorske skupine, da se med seboj povežejo in začnejo s pripravami na oratorij. Lepo ste povabljeni tudi duhovni asistenti.
Animastart za našo nadškofijo:
– 14. marca v Ljubljani.

Pritrkovalska okrogla miza 2026
2026-03-15 15:00 - 17:00
Letošnja Pritrkovalska okrogla miza bo potekala v nedeljo, 15. marca, ob 15.00, v prostorih Zavoda sv. Stanislava (Štula 23, Ljubljana – Šentvid).
Pričnemo ob 15.00 z molitvijo križevega pota v zavodski cerkvi in nato ob 15.30 nadaljujemo s srečanjem.
Po uradnem zaključku sledi še družabni del. Vljudno vabljeni!
Vir: Katoliška Cerkev

Večernice v čast sv. Jožefu
2026-03-18 20:00 - 20:30
Na predvečer praznika svetega Jožefa, 18. marca 2026, ob 20. uri vljudno vabljeni v cerkev sv. Jožefa v Ljubljani k slovesnim latinskim večernicam na čast sv. Jožefu, ki jih bo izvedel Koralni zbor Akademije za glasbo v Ljubljani pod vodstvom prof. Toneta Potočnika.

Sv. Jožef, slovesni praznik
2026-03-19
God in praznik sv. Jožefa, moža Device Marije in Jezusovega skrbnika obhajamo 19. marca.
Kolikor je zanesljivo znanega o sv. Jožefu, je zapisano v evangelijih po Mateju in Luku (prim. Mt 1,1–2,23; Lk 1,5–2,52). Genealogija obeh evangelijev ga uvršča med potomstvo kralja Davida (prim. Mt 1,16; Lk 1,27). Čeprav je bil kraljevskega rodu, Jožef ni bil bogat. Po vsej verjetnosti je bil reven, kar je razvidno iz daru samo »dveh grlic ali dveh golobov« (Lk 2,24) ob Jezusovem darovanju v templju (bogatejše družine so bile po judovski postavi dolžne darovati več, prim. 3 Mz 12,8). Jožefova družina je izvirala iz Betlehema v Judeji, vendar se je on preselil v Nazaret v Galileji, kjer je opravljal tesarsko obrt. Jožef se v evangelijih zadnjič omenja ob Jezusovem obisku templja v starosti približno 12 let (prim. Lk 2,41–52). Predvidevamo, da je Jožef umrl že pred začetkom Jezusovega javnega delovanja. Ostale zgodbe v zvezi z njegovo osebnostjo (npr. njegova domnevna visoka starost in ovdovelost v času poroke z Marijo), nimajo realne zgodovinske osnove in so bile ustvarjene z namenom zadovoljiti ljudsko radovednost o podrobnostih iz njegovega življenja.

Leto svetega Jožefa
Apostolsko pismo Patris corde svetega očeta Frančiška ob 150-letnici razglasitve sv. Jožefa za zavetnika vesoljne Cerkve
Pismo predsednikom škofovskih konferenc o novih vzklikih v litanijah svetega Jožefa

Evangeliji nam kljub skopim podatkom rišejo sorazmerno jasno podobo o Jožefovi osebnosti. Bil je zvest in potrpežljiv mož, pokoren Božji volji glede njegovega življenjskega načrta, ob čemer je sprejel tudi vse spremljajoče težave. Evangelist Matej ga imenuje »pravičen« (Mt 1,19), saj je dojel načrt, ki ga je imel Bog z Marijo, in se zavestno vključil vanj tako, da je sprejel, zaščitil in poskrbel za svojo družino.
Jožef je zavetnik umirajočih, saj je ob predpostavki, da je umrl pred začetkom Jezusovega javnega delovanja, umrl v družbi Jezusa in Marije, kar za kristjane predstavlja idealen način, kako zapustiti zemeljsko življenje. Jožef je zavetnik očetov, obrtnikov, delavcev in krščanskih družin.
Leta 1870 je papež Pij IX. (1846–1878) sv. Jožefa uradno razglasil za zavetnika vesoljne Cerkve, s čimer je izpostavil njegovo vlogo podpornika, zaščitnika in vodnika svete družine, ki se je razširila na celotno Cerkev. Ob tej priložnosti je 19. marec določil za njegov godovni dan. Papež Pij XII. (1939–1958) je dodal še praznik Jožefa delavca, ki ga praznujemo 1. maja in sovpada s civilnim praznikom dela.
Papež Janez Pavel II. (1978–2005) je leta 1989 objavil apostolsko spodbudo z naslovom Odrešenikov varuh (1989), v kateri je razmišljal o življenju in pričevanju sv. Jožefa. Sv. Jožef je zavetnik novomeške škofije.
Kongregacija za bogoslužje in disciplino zakramentov je 19. junija 2013 razglasila odlok o omembi sv. Jožefa, ženina Device Marije, v II., III. in IV. evharistični molitvi.
Kongregacija za bogoslužje in disciplino zakramentov je 1. maja 2021, na praznik sv. Jožefa delavca, poslala predsednikom škofovskih konferenc pismo o novih vzklikih v litanijah svetega Jožefa. To so naslednji: »Custos Redemptoris« (prim. sv. Janez Pavel II., apostolska spodbuda Redemptoris custos); »Serve Christi« (prim. sv. Pavel VI., homilija 19. 3. 1966, navedeno v Redempotoris custos št. 8 in Patris corde, št. 1); »Minister salutis« (sv. Janez Krizostom, navedeno v Redemptoris custos, št. 8); »Fulcimen in difficultatibus« (prim. Frančišek, Apostolsko pismo Patris corde, uvod); »Patrone exsulum, afflictorum, pauperum« (Patris corde, št. 5).
Vir: Katoliška Cerkev

Teden družine 2026: Vzgajati z Jezusovim srcem
2026-03-19 - 2026-03-25
V Tednu družine 2026 želimo staršem ponuditi povabilo, da v Jezusovi drži do ljudi prepoznajo temeljna načela za vzgojo svojih otrok. On je nagovarjal in vodil ljudi tako z besedami kot zgledom. Ne gre za neko tehniko, ampak je to predvsem stvar srca. Jezus je bil v svojem odnosu do ljudi globoko starševski: sprejema, posluša, razume, odpušča, postavlja meje, spodbuja k rasti in vodi z zgledom. Zato je Teden družine 2026 priložnost v prvi vrsti za starše, da se ozrejo na Jezusa in mu dovolijo, da oblikuje njihova srca po svojem srcu, da bi znali voditi svoje otroke po njegovem zgledu.
Med 19. in 25. marcem 2026 bomo vsak dan posvetili pozornost eni Jezusovi drži in pogledali, kaj ta pomeni za starše in njihov odnos do otroka. Gradivo za Teden družine bo objavljeno na portalih katoliska-cerkev.si in pridi.com.
Mag. Luka Mavrič,
tajnik UD SŠK

21. Radijski misijon: Gospod mi je dal vse
2026-03-22 - 2026-03-28
Od nedelje, 22. marca, do sobote, 28. marca, se bo na Radiu Ognjišče odvil tradicionalni Radijski misijon, ki ga letos pripravljamo v sodelovanju s člani frančiškovskih redov. Pod skupnim geslom »Gospod mi je dal vse« bomo vabili na pot duhovnosti, ki jo je sv. Frančišek Asiški opisal v svoji Oporoki, in vsak dan odprli novo poglavje.
Vsak misijonski dan bo namreč prinesel svoj poudarek in se bo navezoval na ključne trenutke Frančiškovega življenja. Sledili bomo njegovemu zgledu – od spreobrnjenja, življenja po evangeliju, sprejemanja bratov, razodevanja pozdrava »Gospod naj ti da mir«, pa vse do zgleda življenjskega darovanja.
Frančiškovska duhovnost v središču
Letošnji misijon je nekaj posebnega, saj bomo vsako od sedmih tem odprli z glavnim misijonskim nagovorom ob 17.00 in potem o njej razmišljali vse do naslednjega misijonskega nagovora. Smiselno bosta torej sledila jutranja misijonska Svetovalnica ob 8.00 in kratki misijonski nagovor ob 10.30. Misijon bo odmeval tudi ob sv. mašah, ki jih bomo zvečer ob 19.00 prenašali iz frančiškovskih župnij, vsak večer pa bo v času misijona zaznamovala tudi molitev.
Ob glavnem naslovu bomo skozi teden dodali naslednja razmišljanja:
1. Nedelja, 22. marca: »Gospod mi je dal SPREOBRNJENJE« – Gospod nas vabi, da zapustimo “svet greha” in vstopimo v sladkost usmiljenja.

Ob 17h osrednji nagovor, s. Tina Dajčer

2. Ponedeljek, 23. marca: »Gospod mi je dal VERO« – Poglobitev vere v Cerkev in duhovnike, ki nam delijo najsvetejši zakrament.

Ob 8h; Svetovalnica, s. Ema Alič, ob 10.30; Mali misijonski nagovor, s. Metka Vrabič, ob 17h; Osrednji misijonski nagovor, br. Andraž Arko.

3. Torek, 24. marca: »Gospod mi je dal EVANGELIJ« – Razodetje, da moramo živeti po vzoru evangelija.

Ob 8h; Svetovalnica, br. Jan Dominik Bogataj, ob 10.30; Mali misijonski nagovor, p. Marko Novak, ob 17h; Osrednji misijonski nagovor, s. Hermina Nemšak.

4. Sreda, 25. marca: »Gospod mi je dal BRATE« – Hvaležnost za bližnje, ki nam jih Gospod pošilja na pot.

Ob 8h; Svetovalnica, br. Matej Nastran, ob 10.30; Mali misijonski nagovor, Jana Podjavoršek, ob 17h; Osrednji misijonski nagovor, p. Danilo Holc.

5. Četrtek, 26. marca: »Gospod mi je dal MIR« – Razmišljanje o poštenem delu kot načinu služenja skupnosti in o sprejemanju in širjenju pozdrava: “Gospod naj ti da mir …”

Ob 8h; Svetovalnica, p. Toni Brinjovc, ob 10.30; Mali misijonski nagovor, p. Toni Brinjovc, ob 17h; Osrednji misijonski nagovor, br. Štefan Kožuh.

6. Petek, 27. marca: »Gospod mi je dal VEČNO ŽIVLJENJE« – Zrenje proti nebesom, kjer nas čaka blagoslov najvišjega Očeta.

Ob 8h; Svetovalnica, br. Miha Sekolovnik, ob 10.30; Mali misijonski nagovor, br. Luka Modic, ob 17h; Osrednji misijonski nagovor, s. Romana Kocjančič.

7. Sobota, 28. marca: »GOSPODU DAM« – Misijon se bo zaključil s spodbudo: »Gospod mi je dal vse. Zdaj smo na vrsti mi!«

Ob 8h; Svetovalnica, s. Grażyna Mech, ob 10.30; Mali misijonski nagovor, s. Mojca Korošec, ob 17h; Osrednji misijonski nagovor, nadškof, p. Martin Kmetec.

Tudi letos bodo misijonske vsebine prihajale k vam po več poteh. Najlažje boste spodbudam in nagovorom sledili v našem živem oddajanju, tudi letos pa vam bodo vse misijonske vsebine na voljo v našem spletnem avdio arhivu, tudi v obliki podkasta. Glavni dnevni misijonski nagovori bodo vsak dan objavljeni na našem YouTube kanalu, na spletni strani pa vas bo vsak dan čakal kratek povzetek povedanega s povezavami na vse misijonske avdio in video vsebine. Vabimo vas, da se naročite na prejemanje podkasta oziroma spremljanje našega YouTube kanala.
Vir: Radio Ognjišče

Gospodovo oznanjenje, slovesni praznik
2026-03-25
Na praznik Gospodovega oznanjenja, ki ga v Katoliški Cerkvi obhajamo 25. marca, praznujemo obisk nadangela Gabrijela pri Devici Mariji v Nazaretu.
Mesto Nazaret je po vsem svetu že dva tisoč let znano po dogodku, o katerem poroča evangelist Luka in ki se ga spominjamo trikrat na dan zjutraj, opoldne in zvečer, ko se oglasijo zvonovi in molimo: »Angel Gospodov je oznanil Mariji …« Skrivnost Gospodovega oznanjenja in učlovečenja se je dogodila v skromnem prostoru, ki je danes pod novo nazareško baziliko Oznanjenja. Tu je preprosta nazareška deklica Mirjam-Marija pristala na povabilo božjega poslanca nadangela Gabrijela, da postane mati učlovečenega božjega Sina. Tu je izrekla za zgodovino človeštva najpomembnejši ‘da’ in s tem se je začel uresničevati božji načrt odrešenja.
Marija je s tem načrtom odrešenja tako tesno povezana, da je vsak Gospodov praznik tudi Marijin. Posebej velja to za današnji praznik. Stari cerkveni koledarji ga imenujejo »oznanjenje učlovečenja preblaženi Devici Mariji«, drugod najdemo ime ‘začetek odrešenja’ ali ‘spočetje Kristusa’. Prvotno je bil 25. marec Gospodov praznik, že v 7. stoletju so v Španiji iz njega napravili praznik Marijinega deviškega božjega materinstva, najbrž spričo tega, ker je bila na koncilu v Efezu leta 431 slovesno razglašena verska resnica o Marijinem božjem materinstvu. Pokoncilska preureditev cerkvenega koledarja je spet poudarila, da je to Gospodov praznik.
Bog v svojem delovanju vedno spoštuje to, kar je ustvaril; še posebej velja to za svobodo, ki jo je dal človeku. Zato Bog Marijo po angelu vpraša za sodelovanje. Bog jemlje Marijo kot svobodno in odgovorno osebo, zato ji ponudi sodelovanje pri njegovem načrtu. Marija posluša, razmišlja, zahteva dodatno pojasnilo in na koncu pristane. Kot takšna postane prototip, živa podoba človekove vloge v zgodovini odrešenja. V njej je vidna teološka antropologija, ki je lastna celotnemu Svetemu pismu: človek pod vplivom milosti svobodno odgovori na klic s poslušnostjo v veri (M. Turnšek, Marija v skrivnosti Kristusa in Cerkve, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina, 2003, 470).
Božje delo v Mariji se je pričelo pred njenim materinstvom, kajti angel jo pozdravi kecharitomene (prim. Lk 1,28), kar pomeni »tista, ki si bila in ostaneš napolnjena z Božjo prisotnostjo (milostjo)«. Pozitivna naklonjenost je trajna Božja značilnost v njegovem delovanju do ljudi. Njegov dobrotljivi pogled se po zgodovini odpadov njegovega ljudstva obrne k Mariji, ki je sinteza starega Sinaja–Jeruzalema (M. Turnšek, Marija v skrivnosti Kristusa in Cerkve, v: Priročnik dogmatične teologije, Družina, 2003, 475).
Zakaj je ta praznik nastavljen ravno na 25. marec? Razdalja devetih mesecev od Jezusovega spočetja do njegovega rojstva, ki se ga z lepim praznikom spominjamo 25. decembra, je gotovo hotena. Toda vprašanje je, kateri datum je izhodišče za drugega. Sodobni raziskovalci menijo, da je izhodišče bilo oznanjenje in ne božič. 25. marec, ki je pomladansko enakonočje, je v starih časih veljal za dan stvarjenja sveta in ravno zato tudi za dan Jezusovega spočetja, s katerim je bil položen temelj za novo stvarjenje. Postni čas pa je bil malo primeren za slovesnosti in po nekaterih pokrajinah so jih prepovedali. V Španiji so sredi 7. stoletja obhajali praznik Marijinega oznanjenja 18. decembra, osem dni pred Gospodovim rojstvom, drugod pa je ostal 25. marca.
V ljudski pobožnosti se je ta praznik hitro uveljavil, predvsem z vsakdanjo trikratno molitvijo angelovega češčenja. Nekdaj je skoro vsak katoliški kristjan ob zvonjenju trikrat na dan dejansko za trenutek odložil svoje delo in zmolil tri zdravamarije s pristavkom, ki kratko označuje vsebino skrivnosti, ko se je druga božja oseba naselila v Marijinem deviškem telesu in s tem v naročju človeške zgodovine. Krščanska umetnost je rada upodabljala prizor angelovega oznanjenja Mariji.
Po Marijinem materinstvu je posvečeno materinstvo vseh mater sveta, zato na današnji praznik obhajamo krščanski materinski dan. O vzvišenem poklicu matere govori tudi poslanica, ki so jo škofje naslovili na žene ob koncu drugega vatikanskega koncila: »Žene, vaša poklicanost je, da varujete domače ognjišče, da ljubite vire življenja, da imate srce za novi rod! Priče ste skrivnosti začetkov življenja. Roteče vas prosimo, da predvsem skrbite, da se ohrani človeški rod.«
Na ta praznik obhajajo god številne žene in dekleta, ki so jim pri krstu dali ime po Mariji. Oblike tega imena so neštete (Vir: Revija Ognjišče).
Vir: Katoliška Cerkev

Ribniški pasijon
2026-03-28 20:00 - 22:00
Lepo vabljeni na uprizoritev Ribniškega pasijona, ki bo v gradu v Ribnici (na Dolenjskem) na cvetno soboto, 28. marca, in na velikonočni ponedeljek, 6. aprila, obakrat ob 20. uri. V dramsko-glasbenem dogodku sodeluje 200 prostovoljcev, vse informacije pa najdete na spletni strani ribniskipasijon.si.
