Nadškofija Ljubljana

Praznik Sedeža apostola Petra
2019-02-21 - 2019-02-22
Apostoli so sestavljali poseben zbor, ki ga Sveto pismo pogosto imenuje »dvanajsteri«. Kristus je temu zboru kot celoti izročil vodstvo svoje Cerkve, oznanjevanje in širjenje božjega kraljestva, nalogo posvečevati ljudi. Med apostoli je dal posebno nalogo enemu Petru. Te njegove službe se Cerkev spominja s praznikom, ki nosi ime Sedež apostola Petra.
Že tedaj, ko ga je poklical, je Jezus Petru spremenil ime, kar pomeni, da ga je izbral za pomembno poslanstvo. Uprl je pogled vanj, poroča evangelist Janez, in mu rekel: »Ti si Simon, Janezov sin. Imenoval se boš Kefa« (to pomeni Peter). V evangelijih je Peter 114-krat omenjen na prav poseben način. Utemeljitev za Petrovo prednost je njegova izpoved vere pri Cezareji Filipovi: »Ti si Kristus, Sin živega Boga.« Jezus ga je najprej blagroval, potem pa mu je dejal: »Jaz pa ti povem: Ti si Peter (Skala) in na to skalo bom sezidal svojo Cerkev in peklenska vrata je ne bodo premagala. Dal ti bom ključe nebeškega kraljestva …« Oblast ključev je mnogo več kot nekakšna služba vratarja. Ključi kraljestva pomenijo oblast kraljevega namestnika v odsotnosti vladarja Jezus je torej Petru obljubil, da bo njegovem odhodu s tega sveta postal njegov namestnik. Dal mu je tudi oblast »zavezovanja« in ‘razvezovanja’, ki pomeni: kar bo Peter v skladu s Kristusovo voljo ukazal ali prepovedal, to bo ukazano ali prepovedano tudi v nebesih.
Več o vsebini praznika najdete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Onkološka skupina za duhovno podporo
2019-02-21 18:00 (Europe/Ljubljana)
Srečanja bodo vsak tretji četrtek v mesecu ob 17.00 na Trubarjevi 82 v Ljubljani (ob cerkvi sv. Petra, v bližini Onkološkega inštituta). Prvič se dobimo v četrtek, 21. februarja 2019, ob 17.00. Z vami bosta s. Ivanka Tadina in Urška Bokal. “Kjer sta namreč dva ali so trije zbrani v mojem imenu, tam sem sredi med njimi.” Mt 18,20
Več informacij: s. Ivanka Tadina, GSM: 051 364 369; e-mail: ivanka.tadina@rkc.si
Vir: Katoliška Cerkev

Sveta maša za zakonce, ki si želijo otroke
2019-02-16 17:00
Zavod Neplodnost in najina rodovitnost Maribor vabi k sveti maši za zakonce, ki si želijo otroke.
Sveto mašo bo daroval škof msgr. dr. Franc Šuštar v soboto, 16. februarja 2019, ob 18.00 v cerkvi sv. Križa na Žalah.

Simona Hari, direktorica Zavoda Neplodnost in najina rodovitnost Maribor
Vir: Katoliška Cerkev

Informativni dnevi za študijske programe Teološke fakultete
2019-02-14 - 2019-02-16
Na Teološki fakulteti UL bo potekal informativni dan v petek, 15. februarja 2019, ob 10. in 15. uri ter v soboto, 16. februarja, ob 10. uri na Teološki fakulteti v Ljubljani in v Mariboru.
Informativni dan v Ljubljani bo na naslovu Poljanska cesta 4 in v Mariboru na naslovu Slovenska ulica 17.
Predstavljene bodo možnosti študija in študijski programi Teološki in religijski študiji, Dvodisciplinarni študijski program Teološki študiji, ki se izvaja v povezavi s Filozofsko fakulteto Univerze v Ljubljani in Univerze v Mariboru in enoviti študijski program druge stopnje Teologija.
Vir: Katoliška Cerkev

Informativni dan na Škofijski klasični gimnaziji v Šentvidu in Jegličevem dijaškem domu
2019-02-14 - 2019-02-16
Vabimo vas na informativni dan na naši Škofijski klasični gimnaziji in Jegličevem dijaškem domu. Informativna dneva bosta 15. in 16. februarja.
Vir: Zavod sv. Stanislava

Okrogla miza o o evtanaziji z naslovom: Pravica ugasniti življenje?
2019-02-12 18:00
Okrogla miza o evtanaziji z naslovom Pravica ugasniti življenje? bo 12. februarja 2019 ob 19.00 v dvorani Matije Tomca v Zavoda sv. Stanislava v Šentvidu nad Ljubljano (Štula 23).
Vprašanje evtanazije je pomembno in v zadnjem času znova povzroča polemike. Dogodek organizira Radio Ognjišče, sodelovali bodo zdravnica dr. Mateha Lopuh, s. Emanuela Žerdin, zdravnik dr. Radko Komadina, sociolog in teolog dr. Vinko Potočnik.
Vir: Katoliška Cerkev

Svetovni dan bolnikov
2019-02-10 - 2019-02-11
Lurške Matere Božje se spominjamo 11. februarja, ko obhajamo tudi svetovni dan bolnikov. V baziliki Marije Pomagaj bo sveta maša za bolne in ostarele ob 10. uri, vodil jo bo ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik.
Lurški Materi Božji so se radi priporočali že naši predniki, mnogi so romali k njej v Lurd, še številčnejši so se ji priporočali doma, ker niso mogli na dolgo romanje.
Na svetovni dan bolnikov lahko po priprošnji Marije, Jezusove in naše matere, prosimo usmiljenega Jezusa, naj vsem nam nakloni razpoložljivost za služenje potrebnim in – bolj konkretno – našim bolnim bratom in sestram.
V baziliki Marije Pomagaj bo romarska sveta maše ob 10. uri, vodil jo bo ljubljanski pomožni škof msgr. dr. Anton Jamnik. Med mašo bodo duhovniki delili zakrament bolniškega maziljenja.
Vabljeni tudi k branju papeževe poslanice za svetovni dan dolnikov.

Maša ob slovenskem kulturnem prazniku in razstava Umetniki za karitas
2019-02-08 09:00
V počastitev slovenskega kulturnega praznika bo v petek, 8. februarja 2019, ob 10. uri v ljubljanski stolnici sveta maša, ki jo bo, ob somaševanju duhovnikov, daroval ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore. Ob 11. uri bo v galeriji Družina odprtje razstave likovnih del, ki so nastala v 24. mednarodni likovni koloniji Umetniki za karitas na Sinjem vrhu nad Ajdovščino.
Pri maši in na odprtju razstave bo prepeval CMePZ Zvon iz Ilirske Bistrice pod vodstvom zborovodkinje Damijane Kinkela. Že tretje leto zapored je v počastitev kulturnega praznika na ta dan sveta maša v ljubljanski stolnici, razstava v galeriji Družina pa je od samega začetka projekta, to je od leta 1995.
Avgusta je na Sinjem vrhu nad Ajdovščino potekala 24. mednarodna likovna kolonija Umetniki za karitas pod naslovom Polno prgišče lepote (I. Cankar), kjer je 62 avtorjev ustvarilo 124 likovnih del, ki so iz Sinjega vrha potovala v Koper, Vipavo, Celje in Gorico.
Geslo kolonije in razstav 2018/2019 Polno prgišče lepote je povezano s praznovanjem Cankarjevega leta, ki je v Kurentu zapel hvalnico domovini. Sodelavci Karitas se pri svojem delu srečujemo s številnimi družinami in mladimi, ki so izgubili veselje in ljubezen, ki ne vidijo kaj vse imamo na tem malem koščku naše domovine in se predajajo malodušju. Pri Karitas se zavedamo, da človek ne živi samo od kruha, zato želimo, da je dodana vrednost materialni in finančni pomoči, predvsem poslušanje, pogovor in iskanje polnega prgišča lepote in dobrote.
Strokovni svet kolonije, ki ga sestavljajo: likovna kritičarka Anamarija Stibilj Šajn ter likovni ustvarjalci Jože Bartolj, Lucijan Bratuš, Milena Gregorčič, Azad Karim, Silva Karim, Mira Ličen Krmpotić, Tone Seifert, Bogdan Soban in Janez Štros je v skladu s Pravilnikom Škofijske karitas Koper, izbral udeležence: Marino Bahovec, Damijano Bijek, Vivijano Kljun, Vinka Prislana, Milana Razborška, Pio Zavrtanik in Tadeja Žugmana; iz Bosne je prišel Sead Emrić, iz Hrvaške pa Mirjana Matić.
Častni gost kolonije je bil večkratni udeleženec in darovalec Klavdij Tutta.
Izbranim udeležencem so se za dan ali dva pridružili tudi strokovni sodelavci in udeleženci lanske kolonije. Posebnost kolonije Umetniki za karitas pa je dan odprtih vrat, ki se vedno dogaja na dan četrtka, ko je Sinji vrh odprt za ljubiteljske in profesionalne slikarje, da za namen kolonije darujejo svoj likovni zapis. Ta način odprtosti ni bil s strani Karitas, niti strokovnega sveta načrtovan, temveč je bil odgovor na željo številnih slikarjev, ki se želijo družiti in darovati. O tem pričajo številke, saj je v 24 katalogih (1995- 2018) Umetniki za karitas zapisanih 1.811 imen avtorjev, ki so ustvarili 2.860 likovnih del, od katerih jih je 2.500 že v nekem domu ali poslovnem prostoru. 298 razstav je v teh letih obiskalo številna razstavišča po Sloveniji, vsako leto tudi Trst in Gorico, poleg tega pa so Umetniki za karitas obiskali Sarajevo, Dunaj, dvakrat Bruselj in prav tako dvakrat Rim. Tudi potovanje razstav in predstavitev avtorjev ponudi slikarjem, da se s pomočjo Karitas predstavijo doma in po svetu, saj si marsikdo tega ne more sam privoščiti.
Mednarodna likovna kolonija Umetniki za karitas je prvi del celotnega projekta, ki med ljudmi zaživi s potovanjem razstav. Prav potujoče razstave so del karitativne dejavnosti, saj med širše množice prinašajo sporočilo lepote in dobrote. Tokratna razstava je tristočetrta.
Darovi od likovnih del bodo namenjeni pomoči mladim.

Pripravila: Jožica Ličen, ravnateljica Škofijske karitas Koper in voditeljica projekta Umetniki za karitas, e-pošta: jozica.licen@rkc.si, GSM: 041 429 713.
Vir: Katoliška Cerkev

Kulturni praznik - romanje z Brezij v Vrbo
2019-02-08 07:30 - 14:00
Ob slovenskem kulturnem prazniku se bomo spomnili vseh, ki bogatijo in ustvarjajo slovensko kulturo. Že peto leto bomo romali z Brezij v Vrbo, odhod po sveti maši ob 8.30.
Letos bomo že peto leto zapored na praznik slovenske kulture z Brezij romali v Vrbo, k rojstni hiši Franceta Prešerna in škofa Antona Vovka.
Zberemo se v baziliki Marije Pomagaj pri sveti maši ob 8.30 in nato krenemo proti Vrbi. Z vmesnimi postanki v Begunjah, na Rodinah, v Doslovčah in Breznici se bomo srečali s številnimi ustvarjalci, ki so zaznamovali slovenski kulturni prostor.
Prihod v Vrbo načrtovan okoli 15. ure, prevoz nazaj na Brezje urejen z avtobusom.
Lepo vabljeni.
Vir: Marija.si

Katehetski simpozij
2019-02-06 - 2019-02-09
9. katehetski simpozij z naslovom Krst – moč v nemoči je izobraževanje in poglabljanje, namenjeno vsem katehetskim sodelavcem. Potekalo bo pri Svetem Duhu pri Škofji Loki 7.–9. februarja 2019.
V tokratnem razmisleku izhajamo iz teološko-dogmatičnega vidika krsta, nato pa ob prepoznavanju lastne zaznamovanosti z izvirnim grehom odkrivamo, kako živeti iz obdarjenosti s krstno milostjo. Sklenili bomo s pastoralno-oznanjevalnim pristopom v želji, da bi sebe in katehizirance mogli pogumno odpirati moči krsta.
Na 49. katehetskem simpoziju predavajo: br. dr. Miran Špelič: Krst – voda, ki te razsvetli, očisti, oživi in te nosi v večnost: Teološki vidiki prvega zakramenta; mag. Boštjan Hari: Krstna milost – neprecenljivi Božji dar: Katere so »ovire«, da se v življenju vernika ne more »razcveteti«?; Gregor Kunej: Krst – ljubljen od Očeta in msgr. Slavko Rebec: Žuborenje žive vode: kateheza, ki izvira iz krstne milosti in spominja nanjo.
Prijave in več informacij: Slovenski katehetski urad; 01 434 72 88 ali 031 312 110; http://sku.rkc.si/.
Slovenski katehetski urad

25 let Galerije Staneta Kregarja
2019-02-06 17:00
Ob 25-letnici Galerije Staneta Kregarja in slovenskem kulturnem prazniku bo v sredo, 6. februarja 2019, ob 18. uri v Dvorani Matije Tomca v Zavodu sv. Stanislava v Šentvidu nad Ljubljano odprtje razstave sodobnih slikarjev sakralne umetnosti Hommage Stanetu Kregarju in spominski večer z akademikoma prof. dr. Milčkom Komeljem in prof. dr. Jožefom Muhovičem ter dr. Andrejem Dobleharjem.
Z razstavo Hommage Kregarju se Staneta Kregarja spominjajo: Jože Bartolj, Lojze Čemažar, Marta Jakopič Kunaver, Andrej Jemec, Mira Ličen Krmpotić, Matej Metlikovič, Valentin Oman, Tomaž Izidor Perko, p. Marko Ivan Rupnik in Jošt Snoj.
Ob obletnici galerije bodo izdali tudi katalog razstave Hommage Stanetu Kregarju.
Glasbeni program ob odprtju razstave bodo oblikovali učenci zavodske glasbene šole iz razreda prof. Mateje Valič Presetnik in Dekliški zbor sv. Stanislava Škofijske klasične gimnazije pod vodstvom prof. Helene Fojkar Zupančič.
Vir: Katoliška Cerkev

Dan posvečenega življenja
2019-02-02 14:00
Redovniki in redovnice se bodo na praznik Jezusovega darovanja v templju – svečnici, spomnili na to, kako so svoje življenje darovali Bogu in zaživeli po evangelijskih svetih čistosti, uboštva in pokorščine. Ob tej priložnosti se bodo 2.2., ob 15. uri zbrali na Brezjah.

Svetopisemski maraton
2019-01-25 - 2019-02-01
Tudi letos bo praktično po vsej Sloveniji med 26.1. in 1.2. potekal Svetopisemski maraton. Ponekod, bodo neprekinjeno brali Sveto pismo več dni, spet drugje bodo organizirali “mini svetopisemske maratone”, kjer bodo brali Božjo besedo v krajših razdelkih. Glavno dogajanje bo v v kapeli Antonovega doma na Viču.

Branje je razdeljeno na 2-urne termine, ki jih “pokrijejo” v naprej dogovorjene skupine bralcev. Vedno se jim lahko pridružijo tudi naključni posamezni bralci. Enega takšnih 2-urnih terminov lahko prevzame že skupina štirih bralcev.
Skupine vabimo, da se k branju prijavite že zdaj preko SEZNAMA BRANJA NA POVEZAVI.
Za vsa vprašanja smo vam na voljo preko e-pošte zbiranje@svetopismo.si ali po telefonu 040/466-816.
Maraton bodo spremljali tudi različni dogodki.
Vir: spletna strani Svetopisemskega maratona.

Sklep tedna molitve za edinost kristjanov
2019-01-25 17:30
Ob sklepu tedna molitve za edinost kristjanov, ki bo potekal v tednu med 18. in 25. 1., bo ljubljanski pomožni škof dr. Anton Jamnik v ljubljanski stolnici daroval sveto mašo, 25.1. Evharistično bogoslužje se bo začelo ob 18. 30 uri.

Spreobrnenje apostola Pavla
2019-01-24 - 2019-01-25
V Katoliški Cerkvi 25. januarja praznujemo god spreobrnitve apostola Pavla.
Apostol Pavel je bil najprej poznan po tem, da je preganjal prve kristjane, po videnju pred Damaskom pa je iz preganjalca Kristusa postal apostol, o čemer poročajo štirje svetopisemski odlomki: Apostolska dela 9,1–19,[2] Apostolska dela 22,1–21,[3] Apostolska dela 26,6–16[4] in Pismo Galačanom 1,11–24.[5] Po spreobrnjenju in daljši notranji in zunanji pripravi na osebno poslanstvo je evangelij ponesel poganskim ljudstvom po skorajda vsem tedaj znanem svetu. Znan je tudi po 14-ih pismih,[6] ki so namenjena različnim cerkvenim skupnostim in so sestavni del Svetega pisma Nove zaveze. Pavel je umrl mučeniške smrti v Rimu. V cerkvenem bogoslužnem koledarju poleg Pavlovega godovnega dneva (29. junija, ko obhajamo god prvakov apostolov Petra in Pavla) v bogoslužju obhajamo tudi spomin na njegovo spreobrnitev (25. januarja).
Več o vsebini praznika najdete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Počastitev relikvij sv. Frančiška Asiškega
2019-01-23 17:00
Na predvečer praznika svetega Frančiška Saleškega bomo v baziliki Marije Pomagaj pozdravili relikvije svetega Frančiška Asiškega. Sveto mašo ob 18. uri bo daroval ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore.
V pospešitev posvečevanja Božjega ljudstva Cerkev vernikom priporoča, naj ob češčenju Božje Matere Marije častimo tudi svetnike, katerih zgled naj bi bil vernikom v spodbudo, priprošnja pa v pomoč. Relikvije so nenehno sporočilo in spodbuda, da vztrajamo v izpovedi vere in hodimo po poti, po kateri nas vodi Božja milost. Češčenje relikvij spada k ljudskim pobožnostim, navada je tudi, da duhovnik z relikvijami podeli blagoslov.
Več na: Marija.si

Začetek molitvene osmine za edinost kristjanov
2019-01-18 17:30
Molitveno osmino za edinost kristjanov, ki bo potekala po župnijah naše nadškofije bomo začeli s skupno sveto mašo, ki bo v ljubljanski stolnici, 18.1., ob 18.30 uri. Evharistično bogoslužje bo vodil ljubljanski pomožni škof dr. Franc Šuštar.

Teden molitve za edinost kristjanov
2019-01-17 - 2019-01-25
»Prizadevaj si za pravičnost, da boš živel« (5 Mz 16,20)
Teden molitve za edinost kristjanov 2019 (od 18. do 25. januarja) so pripravili kristjani iz Indonezije, ki je znana kot država z največjim deležem muslimanskega prebivalstva na svetu. Od 265 milijonov ljudi jih je kar 86% muslimanov, okoli 10% pa je kristjanov. Zadnja desetletja dežela doživlja gospodarsko rast, ki temelji na konkurenci. Gospodarski napredek je v Indoneziji in tudi drugod po svetu prinesel mnogotero zlo, ki se kaže v nasilju, izkoriščanju, uničevanju okolja in trgovini z ljudmi. Iz teh krivic izhajajo neenakosti in delitve, pri katerih nosimo del krivde tudi kristjani.
»Prizadevaj si za pravičnost, da boš živel« – to geslo letošnje molitve je vzeto iz Pete Mojzesove knjige in nas spominja, da edinosti ne more biti brez pravičnosti. Zavzemanje za pravičnejšo družbo, za mir in dostojanstvo vseh je velika ekumenska naloga.
V teh dneh bo v Panami Svetovni dan mladih. Mladi se navdihujejo ob besedah in zgledu Božje Matere Marije, da bi tudi oni znali izreči pogumen in velikodušen »da« in se dati na voljo v služenju Bogu in bližnjemu.
Leto 2019 prinaša tudi dve pomembni obletnici. Prekmurje, kjer živi največ naših evangeličanov, praznuje stoletnico združitve prekmurskih Slovencev z matičnim narodom. Skupaj z njimi se veselimo tega dogodka in lepega ekumenskega sodelovanja z njimi. Isto velja tudi za srbske pravoslavne duhovnike in vernike v Sloveniji. Srbska pravoslavna Cerkve bo praznovala 800-letnico samostojnosti, ki jo je dosegla 6. decembra leta 1219 pod svojim prvim nadškofom svetim Savo.
dr. Bogdan Dolenc,
tajnik Slovenskega ekumenskega sveta

Podelitev služb bogoslovcem
2019-01-13 08:00
Na nedeljo Jezusovega krsta bo ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore, podelil bogoslovcem naše nadškofije 1. in 3. reda službe lektorjev in akolitov. Sveto mašo bo daroval v stolnici sv. Nikolaja, ob 9. uri. Vabljeni, da bogoslovce podpremo z molitvijo!

Praznik Jezusovega krsta
2019-01-12 - 2019-01-13
Praznik Jezusovega krsta je povezan s praznikom Gospodovega razglašenja, ki je 6. januarja, saj je Bog med krstom v Jordanu izpričal, da je Jezus njegov ljubljeni sin.
Ta dan bodo bogoslovci 1. in tretjega letnika prejeli službe lektorjev in akolitov.

Srečanje kolednikov ljubljanske nadškofije
2019-01-12 08:00
V Zavodu sv. Stanislava bo potekalo srečanje vseh kolednikov, ki bodo v Trikraljevski akciji zbirali denar za misijone. Koledniki se bodo zbrali 12.1. ob 9. uri, za njih pa bo pripravljen poseben program.

Praznik Gospodovega razglašenja
2019-01-05 - 2019-01-06
Praznik Gospodovega razglašenja (epifanije) ali praznik sv. treh kraljev v Katoliški Cerkvi praznujemo 6. januarja.
Praznik Gospodovega razglašenja se v zahodni tradiciji imenuje tudi praznik sv. treh kraljev, s čimer je izraženo vsebinsko dopolnjevanje. Trije kralji (trije modri) podajajo bolj nazorno in živo predstavo o častilcih iz poganskih krajev, ki so prišli pozdravit in molit novorojenega Odrešenika.
Več o vsebini praznika najdete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Praznik Marije, svete Božje Matere
2018-12-31 - 2019-01-01
Na novoletni dan, 1. januarja, v Katoliški Cerkvi praznujemo praznik Marije, svete Božje Matere ter svetovni dan miru. Prvi dan leta, s katerim začenjamo novo koledarsko leto in pri bogoslužju prosimo za Božji blagoslov, je posebej posvečen Mariji oz. njenemu Božjemu materinstvu.
Več o prazniku najdete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Praznik svete družine
2018-12-29 - 2018-12-30
V Katoliški Cerkvi praznik svete družine obeležujemo v spomin na družinsko skupnost, ki so jo sestavljali Božji Sin Jezus iz Nazareta, njegova mati Marija in krušni oče Jožef. Praznujemo ga prvo nedeljo po božiču, nedeljo pa poimenujemo nedelja svete družine. V primerih, ko božič obhajamo na nedeljo, praznik svete družine praznujemo 30. decembra.
Zgodovina praznika
Češčenje svete družine je sorazmerno nov pojav, saj se je pojavilo šele v 17. stoletju, ko je bilo pod tem naslovom ustanovljenih nekaj redovnih skupnosti in so nastale tudi prve umetniške upodobitve. Pobudnik praznika je bil prvi katoliški škof v Quebecu, msgr. Fraçois-Xavier de Laval, ki je v svojo škofijo vpeljal praznik svete družine in osnoval Bratovščino svete družine (1665), katere vodstvo je zaupal laiški misijonarki in veliki častilki svete družine Barbe D’Ailleboust. Papež Janez Pavel II. (1978–2005) je msgr. Lavala leta 1980 razglasil za blaženega. Praznik svete družine je v cerkveni bogoslužni koledar leta 1926 uvrstil papež Benedikt XV. (1914–1922). Do takrat so ga obeleževali samo po krajevnih Cerkvah. Papež Benedikt XV. in njegovi predhodniki (zlasti papež Leon XIII.) so praznik podpirali tudi zato, da so izrazili nestrinjanje z razpadanjem tradicionalnega družinskega življenja ter z njim povezanih vrednot, kar se je začelo kazati ob koncu 19. in na začetku 20. stoletja.
Vsebina praznika
Življenje nazareške družine je v Svetem pismu skopo opisano. Evangeliji poročajo le o Jezusovem rojstvu v Betlehemu, obisku modrih z Vzhoda, begu v Egipt in o Jezusovem najdenju v templju. Praznik svete družine je tudi praznik vsake človeške družine, ki nastane s poroko med možem in ženo. Glavni namen dneva je predstaviti vzajemnost, spoštovanje in ljubezen, ki so jih v medsebojnih odnosih živeli Jezus, Marija in Jožef. Družinsko življenje je kraj posvečevanja članov družine, zato je sv. Janez Krizostom (347–407) kristjane spodbujal, naj iz svojih družin ustvarijo družinsko Cerkev. To lahko storijo tako, da osebni odnos z Jezusom postavijo v središče osebnega in družinskega življenja.
Vir: Katoliška Cerkev

Evropsko srečanje mladih
2018-12-27 - 2019-01-01
Od 28. decembra 2018 do 1. januarja 2019 bo v Madridu (Španija), potekalo evropsko srečanje mladih, ki ga v sodelovanju s posameznimi krajevnimi cerkvami ter številnimi mladimi prostovoljci pripravlja redovna skupnost bratov iz Taizéja pod naslovom Romanje zaupanja na zemlji. Letošnje srečanje je 41. po vrsti. Evropskega srečanja mladih se vsako leto udeleži od nekaj 15.000 do več kot 30.000 mladih z vseh koncev Evrope, med njimi tudi veliko iz Slovenije.
Vir: SKAM

Spomin nedolžnih betlehemskih otrok
2018-12-27 - 2018-12-28
V zvezi z božičnim praznikom Cerkev že od 5. stoletja obhaja spomin nedolžnih betlehemskih otrok, ki jih je dal pomoriti kralj Herod, ker je hotel spraviti s poti dete Jezusa, ki so ga modri z Vzhoda označili kot ‘novorojenega judovskega kralja’. Ti otroci so bili dejansko umorjeni zaradi Kristusa. Čeprav takšne smrti niso sprejeli nase zavestno (za mučeništvo v pravem pomenu je to potrebno), jih je Cerkev že zgodaj častila kot prave mučence. Na Zahodu so njihov praznik vsaj že sredi 6. stoletja obhajali 28. decembra.
O teh malih mučencih poroča sveti Matej v drugem poglavju svojega Evangelija. Jezusovo rojstvo je privabilo modre z Vzhoda, da so se prišli poklonit novorojenemu judovskemu kralju. Njegova zvezda jih je pripeljala najprej v Jeruzalem. Ko je judovski kralj Herod slišal o tem novorojenem judovskem kralju, se je silno prestrašil. Zbal se je za svoj kraljevski prestol. Sklical je velike duhovnike in pismouke ter jih spraševal, kje neki bi mogel biti rojen ta judovski kralj, o katerem govorijo modri. Pismouki so mu povedali, da je prerok Mihej napovedal, da se bo Kristus, vojvoda in pastir, rodil v Betlehemu v Judeji.
Tedaj je Herod modre poklical k sebi in jih natančno spraševal o zvezdi, ki jih je vodila, in jim naročil, naj gredo v Betlehem, počastijo novorojenega judovskega kralja, potem pa naj se vrnejo in mu poročajo, ker bi ga tudi sam rad šel počastit. V resnici pa je v svojem srcu sklenil, da bo otroka umoril. Modri so res nadaljevali pot proti Betlehemu, kjer so Jezusa počastili in mu izročili svoje darove. Na božji opomin pa se niso vrnili k Herodu. Ta jih je nekaj časa čakal, potem pa, ko je sprevidel, da jih ne bo, je izpeljal krut načrt: dal je v Betlehemu in okolici pomoriti vse dečke, dveletne in mlajše, misleč, da bo med temi tudi tisti novorojeni kralj, o katerem so govorili modri z Vzhoda. Ta peklenski načrt mu je spodletel, kajti Bog je po svojem angelu Jožefu velel, naj vzame dete in njegovo mater ter se umakne v Egipt, dokler kruti Herod ne umrje. Človeško gledano so betlehemski otroci umrli kot nedolžne žrtve, v luči nedoumljivih božjih načrtov pa kot pričevalci za Kristusa. V molitvenem bogoslužju jih danes Cerkev slavi: »Za Kristusa umrli so, / nedolžni so prišli v nebo. / Zdaj v slavi se radujejo, / med angeli prepevajo.«
Albin Škrinjar v svojih evangeljskih premišljevanjih razlaga: »Jezus ni krut do svojih malih betlehemskih rojakov, ko jim na neki način povzroča smrt: ali ne bodo za vso večnost v nebesih slika in prilika njegovega detinstva in posebna krona v nebeški slavi?«
S praznikom nedolžnih otrok je povezan običaj tepežkanja, zato mu pravijo ‘tepežni dan’ ali ‘pametiva’. Zdaj so tepežkarji otroci, prvotno pa niso ‘tepli’ otroci, temveč doraščajoči fantje in tudi odrasli možje in sicer predvsem dekleta in mlade žene. Udarci niso bili simbolični, kot pri današnjem tepežkanju, ampak kar krepki. Danes dekleta in žene pred tepežkarji bežijo, nekdaj pa je bilo drugače. Udarci s šibo na ta dan so prinašali blagoslov in rodnost, zato so jih potrpežljivo in voljno prenašale.
Vir: Revija Ognjišče

Sv. Janez Evangelist
2018-12-26 - 2018-12-27
Apostol in evangelist je bil sin galilejskega ribiča Zebedeja in Salome iz Betsajde, brat apostola Jakoba Starejšega. V svojem evangeliju se predstavlja kot »učenec, ki ga je Jezus ljubil«. Bil je najprej učenec Janeza Krstnika, kot Jezusov učenec pa je bil s Petrom in bratom Jakobom poseben zaupnik našega Gospoda. Ostal je izmed vseh apostolov Gospodu zvest do njegove smrti na križu, zato pa je zaslužil, da mu je na križu Gospod izročil edino in najdražje, kar je imel, svojo mater Marijo. O tem ganljivo piše v svojem evangeliju (19,25-27).
Evangelij je oznanjal v Jeruzalemu in bil deležen preganjanja. Potem je šel v Efez, kjer je postavil škofovski sedež in od tam vodil Cerkev po Mali Aziji. Ko je cesar Domicijan preganjal kristjane, je storil vse, da bi krščanske občine ostale zveste veri. Zato so ga odvedli v Rim in ga vrgli v kotel vrelega olja. Tako je pil kelih Gospodov, kakor mu je bil Jezus sam napovedal. Pa je bil iz tega trpljenja čudežno rešen in izšel kakor pomlajen. Cesar ga je nato pregnal na otok Patmos. Tam je spisal Razodetje, ki v njem prerokuje o bojih in končni zmagi božjega kraljestva. Po Domicijanovi smrti se je vrnil v Efez.
Poleg Razodetja je spisal četrti evangelij, ki čudovito dopolnjuje prve tri, in tri pisma, v katerih govori o ljubezni do Boga in bližnjega, kakor zna samo on, učenec ljubezni. Saj, ko se je hudo postaral, nad devetdeset let, so ga morali malodane nositi k božji službi. Tamkaj je sveti starček vernikom venomer ponavljal isto pridigo: »Otročiči, ljubite se med seboj!« Učenci, naveličani vedno istih besed, so ga vprašali: »Učenik, zakaj pa pridigaš venomer isto reč: Ljubite se med seboj?« Janez, učenec in učitelj ljubezni, je odgovoril: »Otročiči, zato, ker je Gospodova zapoved! In da le to spolnite pa ste storili dovolj.« Umrl je star blizu sto let.
Pogosto ga upodabljajo v skupini z drugimi apostoli, zlasti pri zadnji večerji (slika Leonarda da Vincija v Milanu!); pod križem, samega kot evangelista s simbolom orlom.
Goduje 27. decembra.
Vir: Družina

Trikraljevska akcija
2018-12-25 - 2019-01-06
Od sv. Štefana (26. 12.) pa do svetih treh kraljev (6. 1.) bodo koledniki po vsej Sloveniji prinašali ljudem veselo novico, blagoslov, jim voščili, zapeli, se med seboj družili, obenem pa zbirali prispevke za pastoralne in človekoljubne potrebe slovenskih misijonarjev po svetu.
Koledniška akcija z geslom »Naše veselje za srečo drugih« letos praznuje srebrni jubilej, 25-letnico, in je iz leta v leto vedno bolj sprejeta med odraslimi, mladimi in otroki. Priljubljen ljudski običaj se je razširil po vsej Sloveniji in je obogaten z dobrodelnim in misijonskim namenom. Povezuje farane med seboj, župnijo in kraj oz. širšo krajevno skupnost, Slovenijo in misijonske dežele. Med koledniki se pletejo prijateljstva. Družinam in zlasti starejšim, osamljenim in bolnim prinašajo veselje in upanje ter popestrijo božični čas. Širi se tudi navada obiskovanja domov za ostarele ali drugih ustanov v domačem kraju.
Iz Misijonskega središča vam bomo poslali revijo za kolednike, priznanje, plakat, letak za domove in nalepko za na vrata (toliko, kolikor imate naročeno). Tisti, ki bi trikraljevsko akcijo želeli izpeljati prvič, pokličite na Misijonsko središče, na voljo so tudi navodila za pripravo in izvedbo akcije. Zbrane darove boste pozneje dostavili v Misijonsko središče, od koder jih neposredno nakazujemo misijonarjem. Darovi iz trikraljevske akcije so namenjeni izključno slovenskim misijonarjem in misijonarkam. To je njihov največji vir podpore iz domovine, zato se vam tudi v njihovem imenu že vnaprej zahvaljujemo za ves trud.
Več na: Misijonsko središče Slovenije

God sv. Štefana
2018-12-25 - 2018-12-26
Katoliška Cerkev 26. decembra praznuje god sv. Štefana, diakona in prvega mučenca.
Pri nas praznujemo državni praznik samostojnosti in enotnosti, uradni državni praznik pa je ta dan tudi v Avstriji, Bolgariji, na Češkem, v Črni gori, na Danskem, v Estoniji, na Hrvaškem, v Nemčiji, na Nizozemskem, Irskem, v Italiji, na Poljskem, v Romuniji, Srbiji in Španiji.
Diakonsko posvečenje sv. Štefana
Apostoli so zaradi obilice oznanjevalnega dela prišli do sklepa, da potrebujejo pomočnike, ki bodo skrbeli za gmotne potrebe vdov in revnih članov krščanske skupnosti.[1] Skupnost je izmed svojih članov izbrala sedem mož, »polnih Duha in modrosti« (Apd 6,3), na katere so apostoli potem položili roke. To je bilo prvo diakonsko posvečenje v zgodovini Cerkve.
Mučeništvo sv. Štefana
Štefan je bil učenec judovskega rabina Gamaliela, ki ga Apostolska dela omenjajo kot tistega, ki je judovski Sanhedrin (svet starešin) prepričeval, naj apostola Petra in njegovih tovarišev ne obsodijo na smrt, ko so ti kljub prepovedi nadaljevali z oznanjevanjem Jezusa Kristusa. Štefan je bil torej izobražen judovski razumnik, kar je zlasti razvidno iz njegovega spretnega zagovora pred starešinami, ki niso mogli ugovarjati modrosti in logičnosti njegovih argumentov (prim. Apd 7,1–53). Zlasti pa je bil »poln milosti in moči in je delal velike čudeže in znamenja med ljudmi« (Apd 6,8). Ker mu sovražno razpoloženi svet starešin ni mogel do živega s smiselno pravno obtožbo, so ga obtožili ‘sovražnega govora‘ oz. bogokletnega govorjenja zoper Boga, kot je bil ta prestopek, zaradi katerega je bilo v zgodovini krivično obsojenih že nešteto ljudi, poimenovan v njegovem času. Odpeljali so ga iz mesta Jeruzalem in ga kamenjali. Poročilo o tem je zapisano v 7. poglavju Apostolskih del. Umrl je z besedami: »Gospod Jezus, sprejmi mojega duha!« in »Gospod, ne prištevaj jim tega greha!« Med množico, ki je kamenjala sv. Štefana, je bil tudi Savel, poznejši apostol Pavel, ki je imel med njimi določeno avtoriteto in je odobraval ta umor, kar dokazuje dejstvo, da so priče svoja oblačila ‘odložila k njegovim nogam‘ (prim. Apd 7,58; 8,1).
Sv. Štefan kot zavetnik
Sv. Štefan je zavetnik kamnosekov, priprošnjik pri glavobolih in zaščitnik konj. Na Štefanovo zato v mnogih župnijah blagoslavljajo konje.

[1] Prim. Apd 6,1–6: »Število učencev je naraščalo. Helenisti pa so v tistih dneh začeli godrnjati čez Hebrejce, češ da so njihove vdove zapostavljene pri vsakodnevni oskrbi. Dvanajsteri so sklicali množico učencev in rekli: »Ni prav, da mi zanemarjamo Božjo besedo, ker strežemo pri mizi. Poiščite si, bratje, iz svojih vrst sedem mož, ki uživajo ugled in so polni Duha in modrosti, in določili jih bomo za to službo! Mi pa se bomo posvetili molitvi in oznanjevanju besede.« Množica je predlog soglasno sprejela. Izvolili so Štefana, moža, ki je bil poln vere in Svetega Duha, Filipa, Prohorja, Nikánorja, Timona, Parmenája in Nikolaja, spreobrnjenca in priseljenca iz Antiohije. Predstavili so jih apostolom in ti so med molitvijo položili nanje roke.«
Vir: Katoliška Cerkev

Božična osmina
2018-12-24 - 2019-01-01
Božnična osmina je obdobje osmih dni, ki jih v bogoslužju obhajamo po božiču. V tem času praznujemo nekaj pomembnih praznikov: god mučenca sv. Štefana, evangelista sv. Janeza, praznik sv. družine, konča pa se s praznikom Marije, svete Božje Matere.
