Nadškofija Ljubljana

Brezplačno 5-dnevno izobraževanje o človekovem dostojanstvu WYA’s Certified Training Program (CTP)
2019-12-10 - 2019-12-15
Zainteresirane študente in mlajše zaposlene med 18. in 30. letom starosti vabijo na brezplačno 5-dnevno izobraževanje o človekovem dostojanstvu WYA’s Certified Training Program (CTP), ki bo potekalo v Zavodu sv. Stanislava med 11. in 15. decembrom 2019 v popoldanskem času.
Gre za filozofske in zgodovinske ter tudi pravne osnove vprašanja človekovega dostojanstva in človekovih pravic. Izobraževanje je zanimivo za študente tako narovoslovnih kot tudi humanističnih in družboslovnih smeri. Izobraževanje poteka v angleškem jeziku. Udeleženci pridobijo poseben certifikat.
Kratek opis programa: https://www.wya.net/programs/ctp/, lahko pa si ogledate tudi dogodek na FB: https://www.facebook.com/events/593611121445877/

V imenu organizatorjev,
dr. Tadej Rifel
Vir: Katoliška Cerkev

Duhovno-družabni dnevi za upokojence: »Cvetje v jeseni«
2019-12-09 17:30 - 2019-12-12 12:00 (Europe/Ljubljana)
Program bo potekal v Ignacijevem domu duhovnosti v Ljubljani od ponedeljka, 9. decembra, ob 18.30 z večerjo in se bo sklenil v četrtek, 12. decembra 2019, s kosilom.
Voditelji: p. Jože Roblek DJ, Sonja Pungertnik, p. Janez Poljanšek DJ, p. Mio Kekić DJ, p. Rok Bečan DJ, p. Tomaž Podobnik DJ
»Vsak tiho zori / počasi in z leti,
a kamor že greš,
vse poti je treba / na novo začeti.«
(Tone Pavček)
Upokojitev nudi priložnosti, klitje želja in sposobnosti, ki smo jih doslej odlagali. Obenem izziva pešanje moči, ki vplivajo na vsakdan in doživljanje samega sebe.
Toda tako kot vsako življenjsko obdobje imajo tudi upokojenska leta svojo vrednost in čar. Prinašajo izkušnje, preudarnost in modrost. Vsak sam lahko naredi marsikaj, da so tudi zrela leta izpolnjena, bogata in rodovitna.
V program je vključena tudi priprava na božič, možnost za sprehod po adventni prestolnici in obilo časa za počitek in klepet s soudeleženci.
Kontakt za prijavo in informacije: +386(0)51-613-374 (pon-pet, 8.00-15.00), prijave@ignacijevdom.si
Možnost prijave po spletu
Vir: Katoliška Cerkev

Slovesni praznik brezmadežnega spočetja device Marije
2019-12-07 - 2019-12-08
Katoliška Cerkev 8. decembra praznuje slovesni praznik brezmadežnega spočetja device Marije.
Marija je bila spočeta po naravni poti, kakor vsak drug otrok. Zaradi posebne naloge v zgodovini odrešenja, saj je bila izbrana, da postane Božja Mati, pa je bila po nauku Cerkve obvarovana madeža izvirnega greha in je bila vse od spočetja deležna posvečujoče milosti. To tudi izraža besedna zveza brezmadežno spočetje.
Pomen praznika
Nauk o Marijinem brezmadežnem spočetju namreč pravi, da je bila Marija, ki je bila pred vsemi veki določena za mati Božjega Sina Jezusa Kristusa, ravno zaradi te svoje naloge vnaprej predvidena za svetost in čistost. Bog je zaradi Jezusovega rojstva vnaprej odel Marijo s svojo milostjo, da je bila od samega začetka svojega bivanja čista in brez madeža. Vse to se je zgodilo že takrat, ko sta jo spočela njena starša sv. Joahim in sv. Ana. Zato pravimo, da je bila Marija brez madeža spočeta, oziroma da je Brezmadežno Spočetje (Lurd). Marija je bila torej obvarovana vsakega greha in še prav posebej izvirnega greha, s katerim smo ljudje ranjeni in zaradi njega nagnjeni k slabemu.
Božja Mati, spočeta brez madeža izvirnega greha, je za človeštvo ideal in vzor, hkrati pa tudi porok upanja in priprošnjica pri Bogu. Praznik spominja na Marijino edinstveno mesto v Cerkvi in vabi, da bi se po njenem zgledu in priprošnji tudi kristjani trudili za svetost kot globinsko prijateljstvo z Bogom. Marija je bila že ob spočetju in vse življenje v stanju posvečujoče milosti, se pravi brez greha. Kristjan ta dar prejme z zakramentom krsta, ki mu izbriše izvirni greh, mu da posvečujočo milost in ga vključi v občestvo Cerkve. Posvečujoča milost pa se mu obnovi pri vsaki iskreni spovedi, ko mu Bog izbriše grehe, tako da lahko na novo zaživi odrešeno življenje.
Zgodovina praznika
V desetem stoletju so ga obhajali v zahodnih deželah, v slovanskih krajih se prvič omenja v 14. stoletju, v vzhodnih deželah pa so ga obhajali že od petega stoletja. Od leta 1708 je god Brezmadežne, 8. decembra, določen za vso Cerkev. Papež Pij IX. je to versko resnico 8. decembra 1854 razglasil za od Boga razodeto v veliko veselje vsega katoliškega sveta. To veselo sporočilo je naznanil z besedami: »Da je blažena Devica Marija bila v prvem trenutku svojega spočetja obvarovana vsakega madeža izvirnega greha, in sicer po edinstveni milosti in predpravici, ki jo je podelil vsemogočni Bog z ozirom na zasluženje Jezusa Kristusa, odrešenika človeškega rodu – to je od Boga razodet nauk in ga morajo zato vsi verniki trdno in stanovitno verovati.«
Na poseben način je to versko resnico potrdila Marija sama, ko se je v Lurdu prikazala mladi Bernardki Soubirous in se predstavila z besedami: “Jaz sem Brezmadežno Spočetje.”
Upodobitve
Brezmadežno Devico Marijo upodabljamo po prizoru iz Knjige razodetja kot “ženo, ogrnjeno s soncem, in luno pod njenimi nogami, na njeni glavi pa venec dvanajstih zvezd” (prim. Raz 12,1). Z eno nogo stoji na glavi kače, kar spominja na besede iz prvih poglavij Svetega pisma: Njen zarod ti bo glavo strl, ti ga boš pa ranila na peti. (prim. 1 Mz 3,15).
Marija, mati duhovnikov in bogoslovcev
8. december je poseben praznik za slovenske duhovnike in bogoslovce, ki so se na ta dan v prvem letniku bogoslovja slovesno posvetili Mariji. To posvetitev vsako leto obnavljajo.

Besedilo je delno povzeto s spletne strani Škofije Novo mesto.

Adventno romanje po Rožnovenski poti
2019-12-07 07:30 - 11:30
Prijatelji Rožnovenske poti vabijo na adventno romanje po Rožnovenski poti, ki bo v soboto, 7. decembra 2019.
Geslo adventnega romanja je: Je božič folklora ali je še rojstvo Odrešenika?
Prošnje in zahvale bomo namenili tudi po osebnem namenu.
Pričetek romanja je ob 8.30, pri sveti maši v baziliki Marije Pomagaj, po končani sveti maši se zberemo pri spomeniku svetega papeža Janeza Pavla II. Na približno 12 km dolgo pot se bomo podali v vsakem vremenu. Hoje je za štiri ure, na pol poti, na info točki, bo poskrbljeno tudi za okrepčilo.
Poskrbite za primerno obutev in obleko.
Vljudno vabljeni.
Več informacij:
www.roznovenskapot.com
Vir: Marija.si

Duhovni vikend za zakonce: »Moj prav. Tvoj prav. Najin prav.«
2019-12-06 17:30 - 2019-12-08 12:30
Duhovni vikend za zakonce z naslovom »Moj prav. Tvoj prav. Najin prav.« bo potekal v Ignacijevem domu duhovnosti v Ljubljani od petka, 6. decembra, od 18.30 z večerjo in se bo sklenil v nedeljo, 8. decembra 2019, s kosilom.
Voditelj: jezuit p. dr. Ivan Platovnjak
Ena izmed šal na ta račun pravi takole: »V zakonu, kjer ima mož vedno zadnjo besedo: ‘Da, draga’, ni nobenih težav.« Toda tak način komunikacije gotovo ni rešitev. Kadar nekdo zmaga s svojim prav, pravzaprav izgubi. Na duhovnem vikendu bosta ob Božji besedi in različnih molitvenih premišljevanjih skupaj iskala pot, kako priti do vajinega skupnega prav, kjer bosta oba zmagala in postajala v Bogu vedno bolj eno v različnosti.
Kontakt za prijavo: +386(0)51-613-374 (pon-pet, 8.00-15.00), prijave@ignacijevdom.si
Možnost prijave po spletu
Vir: Katoliška Cerkev

Odprtje novega pastoralnega portala
2019-12-05 - 2019-12-06
Pastoralna služba Nadškofije Ljubljana z uredniškim odborom pripravlja nov pastoralni portal, ki bo začel delovati na god sv. Miklavža. Na portalu oz. spletni strani https://www.pridi.com boste tako od 6. decembra na enem mestu našli zbir najrazličnejših pastoralnih vsebin, gradiv in novic iz Cerkve doma in po svetu, povzetih z različnih domačih in tujih katoliških medijev. K sodelovanju vabimo tudi nove sodelavce in se priporočamo za nove ideje, prispevke in gradiva, ki jih lahko pošljete na e-naslov: portal.pridi@gmail.com, objavili jih bomo v skladu z uredniško usmeritvijo.
Igor Dolinšek
voditelj PS

Adventna akcija "Otroci za otroke"
2019-11-30 - 2019-12-25
Ponovno pričenjamo z adventno akcijo »Otroci za otroke«, v kateri otroci zbirajo darove za otroke v misijonskih deželah. Ta akcija predstavlja naš prispevek svetovni otroški misijonski akciji »Children helping children«, s katero razvijamo – letos tako zelo poudarjen – čut za misijonsko zavest, kakor tudi čut za solidarnost in krščansko dobrodelnost že pri majhnih otrocih. Zbrane darove bo nato »Papeška misijonska družba Svetega otroštva« namenila izključno za potrebe otrok in mladostnikov v misijonih.
Akcijo spremlja Adventni koledar, ki letos nosi naslov »Jaz sem misijon, ti si misijon«. Koledar nam bo v pomoč, da bi se na Božič dobro pripravili in bi se Jezus rodil tudi v naših srcih. S tem ko nosimo Jezusa v srcu smo namreč neke vrste »mobilni misijon«, saj Jezus prebiva v nas, podobno kot prebiva v cerkvi v tabernaklju. Zato je sporočilo letošnjega koledarja v tem, da moramo vsi biti Kristonosci, da smo sveti, saj ga le tako lahko resnično izžarevamo navzven. Kot taki smo žive priče Jezusovega evangelija, podobno kot je to bil Ignacij Knoblehar, katerega življenje je predstavljeno v 25. zgodbicah. Vsaka zgodbica je tudi opremljena z dnevnim izzivom (nalogo) in povabilom k darovanju za vrstnike v misijonih.
Knoblehar je naš misijonski velikan, ki je deloval v Afriki med številnimi črnskimi plemeni ob reki Nil. Bil je velik borec proti zasužnjevanju teh ljudi s strani arabskih in turških trgovcev s sužnji, poleg tega pa je bil tudi velik raziskovalec Belega Nila. Kot prvi beli človek je namreč prodrl najglobje v notranjost Afrike in prišel skoraj do ekvatorja v današnji Ugandi. Seveda je ves čas oznanjal evangelij in to ljudem, ki belega človeka še nikoli niso videli. Resnično je oral ledino, zato ga je naš misijonar Danilo Lisjak, ki sedaj deluje v Ugandi, poimenoval kar »ponilski Mojzes«.
S Knobleharjem smo se že seznanili v majskih Šmarnicah, ki jih je ravno tako kot ta koledar napisala ga. Berta Golob. Glede na njegovo izjemno življenje in delo, ki ga je opravil, je novomeški škof msgr. Andrej Glavan ob letošnjem srečanju misijonarju na Zaplazu med sveto mašo izrazil veliko upanje, da bo kmalu dosegel čast oltarja. Zato je prav, da se ga še enkrat predstavi, saj je, vsaj mlajšim generacijam, žal še vedno zelo nepoznan.
Koledarju je tudi priložen kartonast hranilnik – »misijonski šparovček« – v katerem bodo otroci zbirali denar za otroke v misijonih. Slednjega bodo v dogovoru z župnijo in kateheti ob Božiču prinesli v domačo cerkev pred jaslice.
Koledar v elektronski obliki si lahko ogledate TUKAJ. Lahko pa vam ga pošljemo tudi na dom, če ga niste prejeli v župniji. Pišite nam na missio@rkc.si.
Srčno upamo, da bo prebiranje zgodbic pripomoglo k dobri pripravi naših otrok na Božič in da bi se Jezus rodil tudi v njihovih srcih.

Vir: Misijonsko središče Slovenije

Sv. Andrej, apostol
2019-11-29 - 2019-11-30
V Katoliški Cerkvi 30. novembra praznujemo god sv. Andreja, apostola in mučenca.
Apostol Andrej je bil prvi od dvanajstih Jezusovih apostolov, doma iz Betsajde ob Genezareškem (Galilejskem) jezeru, po poklicu ribič. Rojen je bil ok. leta 6 pr. Kr., umrl pa je 30. novembra ok. leta 60 po Kr. v Patrasu v Grčiji.
Po krščanskem izročilu je bil starejši brat apostola Petra in prvi od učencev, ki jih je Jezus osebno poklical. Njegovo pravo ime (hebrejsko ali aramejsko) ni znano, Andrej pa je verjetno grški prevod njegovega imena ali njegov vzdevek (iz grškega Andreas, t. j. možati, ki izvira iz besede andros in pomeni mož, moški). Evangeliji Andreja v času Jezusovega javnega delovanja omenjajo ob treh priložnostih: ko so bili Peter, Andrej in Jakob z Jezusom na Oljski gori (Mr 13,3–13), ko je Jezus pomnožil kruh in ribi in nasitil pet tisoč mož (Jn 6,1–14) ter ko so pogani (Grki) hoteli videti Jezusa (Jn 12,20–26).
Več o svetniku in prazniku najdete na spletni strani Katoliške Cerkve.

Jezus Kristus, Kralj vesoljstva
2019-11-23 - 2019-11-24

Slovesne prve večernice
2019-11-23 16:00
Zavod za Cerkveno glasbo vabi k slovesnim prvim večernicam, ki jih bodo pred praznikom Kristusa Kralja molili v uršulinski cerkvi Svete Trojice v Ljubljani in sicer v soboto, 23. novembra, ob 17. uri.

Jesensko srečanje članov ŽPS
2019-11-23 08:00 - 12:00, 2019-11-09 08:00 - 12:00
Škofijski urad za laike vabi na srečanje članov ŽPS in drugih župnijskih sodelavcev, ki bo v soboto, 9. novembra (za člane ŽPS iz I. in III. arhidiakona oz. dekanij: Ljubljana – Center, Ljubljana – Moste, Ljubljana – Šentvid, Ljubljana – Vič/Rakovnik, Kamnik, Domžale, Litija, Zagorje) in v soboto, 23. novembra (za člane ŽPS iz II. in IV. arhidiakonata oz. dekanij: Radovljica, Kranj, Šenčur, Tržič, Škofja Loka, Vrhnika, Cerknica, Ribnica, Grosuplje).
Srečanje z naslovom Moj dragoceni biser bo potekalo v Zavodu sv. Stanislava, od 9.00 do 13.00 (sledi skupno kosilo). Župnike prosimo, da člane ŽPS in druge župnijske sodelavce spodbudite k udeležbi in se srečanja tudi sami udeležite. Če se srečanja ne morete udeležiti na termin, določen za svojo dekanijo, ste dobrodošli tudi na preostali razpoložljivi termin. Informacije in prijave na: urad.za.laike.lj@rkc.si, 01 234 26 51.
dr. Mojca Bertoncel
tajnica Škofijskega urada za laike

Teden zaporov 2019
2019-11-16 - 2019-11-23
V tednu od 17. do 23. novembra 2019 bomo obhajali teden zaporov. Vsako leto se obhaja v okviru Katoliške Cerkve in tudi drugih krščanskih Cerkva ter skupnosti. Namen tedna zaporov je, da se kristjani v večji meri zavedajo potreb vseh, ki se jih dotika beseda zapor: zaprtih oseb in njihovih družin, žrtev kaznivih dejanj, zaposlenih v zaporskem sistemu in vseh drugih, ki skrbijo za zapornike.
Naslov letošnjega tedna zaporov je »Kaj je zate svoboda & si ti svoboden?«. Božja volja in namen za vse ljudi je osvoboditev – osvoboditev, da bi bili takšni ljudje, kot nas je ustvaril. V zaporu so mnogi ljudje, ki jim je pogosto težko verovati, da ima Bog sploh kakšen interes za njih in njihova življenja. Težko sprejemajo idejo, da so ustvarjeni po Božji podobi in ne zmorejo upati v prihodnost z Bogom, brez kriminala, aretacij in zapora. Tudi vsi tisti, katerih življenja so prepletena s kaznivimi dejanji in njihovimi učinki, ali tisti, ki jih delo pripelje v stik z destruktivnostjo kaznivih dejanj, pogosto le stežka vidijo novo prihodnost, ki jim je obljubljena s Kristusovo svobodo. S skupno molitvijo za vse, ki pridejo na kakršen koli način v stik s kazenskopravnim sistemom, se vključujemo v delovanje Božje zaveze odrešenja – da bi vsaka oseba, Bogu dragocena, lahko odkrila, kaj zares predstavljata odrešenje in svoboda.
Naj nas letošnji teden zaporov med seboj poveže v molitvi in skrbi za vse brate in sestre, ki v sebi doživljajo zapor in težo življenja v različnih dimenzijah.

Robert Friškovec, zaporniški vikar
Vir: Katoliška Cerkev.

Svetovni dan ubogih
2019-11-16 - 2019-11-17
17. novembra praznujemo svetovni dan ubogih. Ob tej priložnosti vabimo k branju papeževe poslanice ob svetovnem dnevu ubogih z naslovom: “Upanje, ki ga imajo ubogi, ne bo nikoli razočaralo.” Poslanico najdete na povezavi.

Spominski zbor ob 60-letnici smrti škofa dr. Gregorija Rožmana
2019-11-16 11:00
»Blagor vam, kadar vas bodo zaradi mene zasramovali,
preganjali in vse hudo o vas lažnivo govorili«.

Vabimo vas na
spominski zbor ob 60-letnici smrti škofa dr. Gregorija Rožmana,
ki bo v soboto, 16. 11., ob 12h v veliki dvorani Katoliškega inštituta,
Krekov trg 1, v Ljubljani.
Govorniki: p. dr. Metod Benedik, dr. Renato Podbersič, dr. Stane Granda,
Tamara Griesser Pečar, dr. Helena Jaklitsch.
Ob 15h pa bo sv. maša v stolnici.

Društvo Slovenski katoliški izobraženci
Nova Slovenska zaveza
Prebudimo Slovenijo
Vseposvojitev
Združeni ob lipi sprave

Posvetitev lateranske bazilike
2019-11-08 - 2019-11-09
Cesar Konstantin, ki je dal kristjanom v rimski državi svobodo, je izročil papežu tudi lateransko palačo. Ob njej so zgradili baziliko presvetega Odrešenika, ki so jo leta 324 posvetili. V Lateranu so papeži stanovali dolga stoletja, dokler se niso preselili v Vatikan. Še danes velja Lateran za sedež rimskega škofa. Praznik posvetitve praznujemo 9.11.
Vir: Hozana.si.

42. študijsko posvetovanje katehetov in katehistinj
2019-11-08 17:00 - 2019-11-10 12:00
Skupnost slovenskih katehistinj in katehistov (SSKK) vabi na 42. študijsko posvetovanje z naslovom Obhajam, kar živim, ki bo potekalo med 8. in 10. novembrom 2019 v Ilirski Bistrici. Osrednja nit srečanja bo posvečena mistagoški katehezi, v katero nas bo uvajala mag. s. Magda Burger. Za duhovno spodbudo bo poskrbel msgr. Slavko Rebec, v pomen gibanja in vaje za večjo zbranost pri katehezi pa nas bo vodila prof. Martina Jenko Mavrič. Dovolj časa bo tudi za medsebojno izmenjavo izkušenj in druženje. Dnevni red posvetovanja in spletno prijavnico najdete na spletni strani SKU: http://sku.rkc.si/. Študijsko posvetovanje priporočamo vsem, ki katehizirate v župnijah.
Prijave (do 5. novembra) in informacije: Slovenski katehetski urad, tel. št.: 01/434 72 88, 031 312 110, e-naslov: sku@rkc.si.
Slovenski katehetski urad

Pogovor ob prazniku Sv. Martina in fotografska razstava »Razdelitev«
2019-11-07 17:00
V četrtek, 7. novembra 2019, ob 18.00 bo v Balassijevem inštitutu v Ljubljani pogovorni večer z naslovom Kontemplacija in pomoč, pogovor med dr. Konrádom Dejcsicsem, kulturnim direktorjem Opatije Pannonhalma in Markom Čižmanom, direktorjem Škofijske Karitas v Ljubljani. Dogodek povezuje dr. Jože Gričar, ekonomist in profesor emeritus. Dogodek bo odprla veleposlanica Madžarske, pridružili se ji bodo tudi drugi veleposlaniki.

Po pogovru bo pogostitev in degustacija vina iz Opatije Pannonhalma in Cesarjeva klet.

Ob pogovoru si bodo udeleženci lahko ogledali fotografsko razstavo Delitev. Tri fotografske serije (vsaka sestoji iz desetih fotografij) prikazujejo zgodbe Madžarov, v katerih se zrcalijo dela sv. Martina: ti ljudje pogosto nudijo nesebično pomoč, ki presega njihove zmožnosti…

»Deset fotografskih serij (vsaka sestoji iz desetih fotografij) prikazuje zgodbe Madžarov, v katerih se zrcalijo dela sv. Martina: ti ljudje pogosto nudijo nesebično pomoč, ki presega njihove zmožnosti; čeprav se njihova dejanja pogosto zazdijo nelogična, ob tem prevzemajo odgovornost za druge in stopajo onkraj lastnih predsodkov, lastnega terenskega dela in družbenega ter kulturnega okvira. Skozi njih lahko dojemljivi gledalec občuti, da si prostora ne delimo samo s škofom in vojakom, ki je živel 50 generacij pred nami, temveč da živimo drug z drugim. Ni nujno, da delujemo v imenu sv. Martina, kadar drugim dajemo svoj čas, svojo moč, znanje, imetje ali celoto svojega življenja. Hkrati pa lahko v svojem iskanju moč črpamo iz tradicije, ki nas povezuje z našimi predniki, ki so na tem prostoru živeli pred dolgimi stoletji in se podajali na to isto iskanje, ob tem pa so se spopadali z istimi težavami in dilemami, s katerimi se srečujemo danes.« (István Virágvölgyi, kustos)
Dr. Konrád Dejcsics je benediktinski redovnik, kulturni direktor opatije Pannonhalma. Diplomiral je iz latinščne in nemščine ter teologije. Doktorsko nalogo je napisal na temo svetega Hieronima. Uči v gimnaziji in dijaškem domu Pannonhalma ter je bil direktor knjižnice v opatiji.
Marko Čižman je župnik v župniji Ljubljana – Podutik, v župnijski cervki posvečeni Svetemu Rešnjemu Telesu in Krvi. Diplomiral je iz živilske tehnologije in zatem končal še teološko fakulteto. Poleg opravljanja duhovniških obveznosti je predsednik Škofijske karitas Ljubljana, poučuje kitaro, vodi ženski zborček, in ob koncih tedna v župnijski kuhinji vodi kuharske tečaje, ki so zasedeni dve leti vnaprej.
Dr. Jože Gričar je ekonomist in profesor. V letu 2010 je bil izvoljen za zaslužnega profesorja Univerze v Mariboru. Je prejemnik odlikovanja Madžarski zlati križ za zasluge z dne 3. marca 2017 za njegova prizadevanja za krepitev madžarsko-slovenskih, predvsem čezmejnih, civilnih odnosov oz. razvoj makroregionalnega sodelovanja.
Dogodek je nastal v sodelovanju Fakultete za pravo in poslovne vede Katoliškega inštituta in Balassijevega inštituta.
Jezik: slovenščina in madžarščina s konsekutivnim prevajanjem.

Svojo udeležbo potrdite na rsvp@balassijevinstitut.si do 4. novembra.
Vir: Katoliška Cerkev.

Zahvalna nedelja
2019-11-02 - 2019-11-03
V Cerkvi na Slovenskem zahvalno nedeljo vsako leto obhajamo na nedeljo po prazniku vseh svetih. Letos bo to 3. novembra.
Praznik zahvale so poznala že starodavna ljudstva, ki so v znamenje zahvale in prošnje za blagoslov darovala ječmenove snope, poljedelska ljudstva pa so darovala enoletno jagnje. Z nastopom judovstva oziroma z izhodom judovskega ljudstva iz egiptovske sužnosti je zahvala dobila bogoslužni in odrešenjski pomen. Judje se tega dogodka spominjajo ob šotorskem prazniku (prim. 5 Mz 16,13–15 in 4 Mz 29,35–39).
Praznik zahvale je dan hvaležnosti in zahvaljevanja, vendar ne le za letino in pridelke, ki jih je dala narava, ampak tudi za druge darove, npr. za spoznanje, svobodo, dobroto, dom, čas, vero. Zahvala zajema vse naše življenje – vse, kar smo in kar imamo. Cerkev z opozarjanjem na pomen zahvale in hvaležnosti Bogu, stvarstvu in ljudem prebuja in krepi osnovno razsežnost medsebojnih odnosov in jim daje novo kakovost. Najvišja oblika zahvale za kristjane je daritev maše, kjer se Bogu Očetu zahvaljujemo za vse, kar nam je podarjeno. Maša je prošnja in zahvala ob enem, zato je praznovanje zahvalne nedelje povezano z bogoslužnim obredom.
Pri mašah na zahvalno nedeljo se bodo verniki, duhovniki in škofje s hvaležno držo zahvalili drug drugemu in Bogu za vse prejeto v minulem letu. Zahvala bližnjemu pomeni utrjevanje dobrih vezi in graditev občestva. Hvaležnost Bogu spominja na Darovalca dobrega.
Vir: Katoliška Cerkev.

Spomin vernih rajnih
2019-11-01 - 2019-11-02
2. novembra Cerkev se spominja vseh vernih rajnih.
Rimski martirologij ali koledar, v katerem so zaznamovali sprva obletnice svetih mučencev, kasneje pa tudi drugih od Cerkve razglašenih svetnikov, naznanja spomin vseh vernih rajnih s temi jedrnatimi besedami: »Danes je slovesni spomin vseh umrlih vernikov. Pravkar se je Cerkev kot skupno nežna čuteča mati potrudila, da bi poveličevala s primernimi slavospevi vse svoje otroke v nebeškem veselju. Zdaj pa bi v svoji materinski skrbi vsem svojim otrokom, ki trpijo v kraju očiščevanja, s svojo mogočno priprošnjo pri Kristusu, svojem Gospodu in Ženinu, rada pomagala, da bi čim prej mogoče bili sprejeti v občestvo nebeščanov.«
Pri nas se je za današnji spominski dan vseh rajnih udomačilo ime ‘verne duše’ in verni ljudje prosimo za svoje pokojne, ki so morda še v kraju očiščevanja in zorenja za nebesa. Temu kraju ali pravzaprav stanju pravimo vice. To stanje nastopi takoj po smrti za tiste duše, ki imajo v sebi božje življenje posvečujoče milosti, pa še niso zadostile za grehe, ki so jih v življenju storile, ali pa jih teži krivda malih grehov. Kako dolgo traja očiščevanje v vicah pri posameznih dušah, tega ne moremo vedeti. Same si te duše ne morejo pomagati; čas zasluženja je bil zanje končan s trenutkom smrti. Pač pa jim moremo pomagati mi, ki spadamo še k ‘potujoči Cerkvi’. S svojo priprošnjo jim morejo pomagati tudi zveličani v nebesih. Temelj za to je tisto nadnaravno dejstvo, ki ga izraža člen apostolske vere: »Verujem v občestvo svetnikov.«
Novi Katekizem katoliške Cerkve pravi: »Cerkev je že od prvih časov dalje častila spomin svojih rajnih ter darovala priprošnje v njihovo korist, predvsem evharistično daritev, da bi potem, ko so bili očiščeni, mogli dospeti do blaženega gledanja Boga. Cerkev priporoča tudi miloščino, odpustke in spokorna dela v korist rajnim.« Glede odpustkov isti Katekizem uči: »Odpustek je odpuščanje časne kazni pred Bogom za tiste grehe, katerih krivda je že odpuščena. Prejme ga kristjan, ki je pravilno pripravljen pod določenimi pogoji ob pomoči Cerkve, katera v službi odrešenja z oblastjo razdeljuje in naklanja zaklad zadostitev Kristusa in svetnikov. Odpustek je delen ali popoln v tem smislu, da nas delno ali popolnoma reši časnih kazni, ki jih dolgujemo za grehe. Odpustite moremo naklanjati ali živim ali rajnim.« V prvih osmih dneh novembra Cerkev za obisk pokopališča in molitev za rajne naklanja popolni odpustek. Prav tako dobi odpustek v vseh cerkvah in javnih kapelah na dan 1. in 2. novembra, ali prejšnjo ali naslednjo nedeljo, kdor moli vsaj očenaš in vero in je bil pri spovedi in obhajilu ter moli po namenu svetega očeta.
Vir: Katoliška Cerkev.

Vsi sveti
2019-10-31 - 2019-11-01
V Katoliški Cerkvi 1. novembra obhajamo slovesni in zapovedani praznik vseh svetih.
Ta dan bodo maše po vseh slovenskih župnijah, popoldne pa bodo molitve za verne rajne v cerkvah in na pokopališčih. Na Vzhodu je Cerkev praznik obhajala že v 4. stoletju, prek Galije pa se je v 9. stoletju praznovanje razširilo tudi v zahodno Cerkev. Pod vplivom vzhodne Cerkve so proti koncu 6. stoletja uvedli praznik vseh mučencev tudi v Rimu, papež Bonifacij IV. pa je 13. maja leta 610 rimski tempelj Pantheon posvetil Devici Mariji in vsem mučencem.
Misel o praznovanju vseh svetnikov (in ne več samo mučencev) je dobila oprijemljiv izraz, ko je papež Gregor III. (731-741) pri sv. Petru v Rimu posvetil posebno kapelo v čast Odrešeniku, njegovi Materi, vsem apostolom, mučencem in vsem svetnikom.
Papež Gregor IV. (827-844) je praznik izrecno iz 13. maja preložil na 1. november in ukazal, naj se slovesno praznuje v vesoljni Cerkvi. Prvo pričevanje, da so v Rimu praznik vseh svetnikov obhajali 1. novembra, pa imamo že iz časa pred letom 800. Razlogi, zakaj je Cerkev uvedla praznik vseh svetih, nastajajo že kmalu po uvedbi: število svetnikov je tako narastlo, da se ni bilo več mogoče spominjati vsakega posebej v bogoslužju.
Vir: Katoliška Cerkev.

Sv. Simon in Juda Tadej, apostola
2019-10-27 - 2019-10-28
Starokrščansko izročilo ve povedati, da so nekateri apostoli po Jezusovem vnebohodu in prihodu Svetega Duha oznanjali evangelij skupaj. Med temi naj bi bila tudi Simon in Juda, ki ju na vseh seznamih apostolov v evangelijih najdemo na desetem in enajstem mestu – na dvanajstem, zadnjem, je vselej izdajalec Juda Iškariot. Zaradi tega sta apostola Simon in Juda neločljivo povezana tudi na vseh svetniških koledarjih katoliške Cerkve in njun praznik obhajamo 28. oktobra.
Simona – ime pomeni ‘Bog je uslišal’ – sta bila med apostoli dva: prvemu je Jezus, ko ga je poklical, dodal vzdevek Peter (Skala), drugega evangelist Luka imenuje Gorečnik, Marko pa Kananejec, kar je isto v hebrejskem jeziku. To daje slutiti, da je pripadal stranki zelotov, ki je bila prežeta s politično obarvanim mesijanizmom. O njegovem življenju vemo prav malo zanesljivega. Mnogi razlagalci Svetega pisma sodijo, da je bil Simon rodni brat Juda Tadeja in Jakoba mlajšega, prvega jeruzalemskega škofa, ki ga je dal veliki duhovnik Anan leta 62 kamnati. Simon naj bi ga nasledil na škofijskem sedežu v Jeruzalemu. Preden so Rimljani začeli leta 70 oblegati Jeruzalem, je Simon, ki je imel pred očmi Jezusovo napoved o razdejanju Jeruzalema, svoje vernike izpeljal iz mesta. Za časa cesarja Trajana (98–117) je nastopilo veliko preganjanje kristjanov in med tem viharjem je leta 107 kot junaški mučenec dal svoje življenje za Kristusa tudi jeruzalemski škof Simon, ki je bil tedaj star že blizu 120 let. Po drugem izročilu pa naj bi Simon Gorečnik oznanjal evangelij v Egiptu in Juda Tadej v Mezopotamiji, nazadnje pa naj bi delovala skupaj v Perziji. Tam so poganski duhovniki Juda pobili s koli, Simona pa po hudem mučenju prežagali, zato Juda upodabljajo s kiji, Simona pa z žago.
Vir: Revija Ognjišče

Molitev za mir "edinost v različnosti"
2019-10-26 08:30
27. oktobra 1986 je sveti papež Janez Pavel II. v Assisiju zbral predstavnike različnih svetovnih verstev, da bi skupaj molili za mir. In čeprav je od takrat minilo že več kot 30 let, še marsikje na svetu potekajo spopadi in vojne ter je molitev za mir še kako potrebna. Zato naj bi vsakega 27. v mesecu po frančiškanskih skupnostih potekala molitev za mir.
Osrednje srečanje, molitev za mir, Duh Assisija bo letos na Brezjah, 26. oktobra. Program pripravlja Komisija za duhovnost pri Frančiškovski konferenci.
9.30: molitev
10.00: sveta maša, somaševanje vodi ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore
11.30: pričevanja o edinosti (sestra Metka Kos, duhovnik Blaž Jezeršek in zakonca Lojze in Tantely Gabršček)
14.00: dramska uprizoritev ‘Mož miru’

Mednarodni simpozij ob 1600 letnici Hieronimove smrti: Hieronymus noster
2019-10-23 - 2019-10-26
Mednarodni simpozij ob 1600 letnici smrti sv. Hieronima z naslovom Hieronymus noster bo potekal v Ljubljani od 24. do 26. oktobra 2019 v dvorani SAZU. Organizirajo ga Slovenska akademija znanosti in umetnosti; univerze v Ljubljani, Zagrebu, Gradcu in Varšavi; Srednjeevropska univerza na Dunaju (CEU); mednarodna mreža Europa Renascens; projekt DANUBIUS (Université de Lille); in Institut des Sources chrétiennes; pobudo zanj je podala in koordiniranje organizacije je prevzela Teološka fakulteta UL.
Programska usmeritev
Hieronyme, veni foras, »Hieronim, pridi ven«, je zapisal sam Hieronim v pismu prijatelju (Ep. 4) kot svojo osebno željo, naslovljeno na Boga. Nanjo se bo skušal odzvati mednarodni znanstveni simpozij ob 1600‐letnici Hieronimove smrti, na katerem bodo slovenski in tuji poznavalci osvetlili novejše raziskovalne trende, povezane z življenjem, opusom ter recepcijo antičnega asketa, biblicista, življenjepisca, popotnika, epistolografa, teologa, eksegeta, satirika in polemika.
Več informacij in navodila za prijavo:https://www.teof.uni-lj.si/hieronymus-noster
Vir: Katoliška Cerkev

16. obletnica smrti Božjega služabnika Antona Strleta
2019-10-20 16:00
V nedeljo, 20. oktobra 2019, ob 17. uri bo ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore daroval sveto mašo na Žalah v Ljubljani ob 16. obletnici smrti Božjega služabnika Antona Strleta.
Po sveti maši bo molitev na grobu prof. Strleta.
Božji služabnik prof. dr. Anton Strle (21. januarja 1915 – 20. oktobra 2003) se je rodil v kmečki družini na god sv. Neže 21. januarja 1915. Od šestega leta naprej je skoraj deset let pasel živino in malo pred desetim letom doživel globoko spoznanje Boga, kar ga je zaznamovalo za vse življenje. Zaradi izredne nadarjenosti je po posredovanju in ob pomoči domačega župnika Janeza Puclja v letih 1930 do 1936 obiskoval škofijsko klasično gimnazijo v Šentvidu, kjer se je še posebej poglobil v študij jezikov in literature, a hkrati ob branju dobrih duhovnih knjig tudi v duhovno življenje. Vstopil je v semenišče in bil 29. junija 1941 posvečen v duhovnika. Za novomašno geslo si je izbral besede Povsod Boga. Po nasvetu predstojnikov je nadaljeval študij teologije in leta 1944 doktoriral. Hkrati s pripravo doktorata pa je napisal tudi življenjepis sedaj že blaženega Alojzija Grozdeta. Pred in po posvečenju je deloval kot študijski prefekt v Marijanišču, kjer je sodeloval pri vzgoji mladih. Pred koncem druge svetovne vojne je bil eno šolsko leto katehet na novomeški gimnaziji. Po vojni je bil trikrat v zaporu, kar je krepko načelo njegovo zdravje. 1956. leta je začel predavati na teološki fakulteti dogmatiko, hkrati pa je bil ves čas na različne načine dejaven tudi v dušnem pastirstvu. Še posebno se je odlikoval v zvestem spovedovanju. Bil je človek izredne delavnosti, hkrati pa tudi človek molitve. Še dan pred smrtjo je maševal in spovedoval. Gospodar življenja ga je poklical k sebi 20. oktobra 2013. Umrl je v sluhu svetosti in 30. aprila 2014 se je uradno začel postopek za njegovo beatifikacijo.
Vir: Katoliška Cerkev

Misijonska nedelja
2019-10-19 - 2019-10-20
Misijonsko nedeljo bomo v Katoliški Cerkvi praznovali 20. oktobra. Ob tej priložnosti se bomo spomnili vseh slovenskih misijonarjev po svetu ter se spomnili na pomen misijonske dejavnosti Cerkve. Poslanico ob misijonski nedelji, papeža Frančiška, pa lahko preberete na povezavi.

Škofijski nogometni turnir za starejše ministrante
2019-10-19 11:00
V soboto, 19. oktobra 2019, se bo ob 12.. uri v telovadnici Zavoda sv. Stanislava začel škofijski nogometni turnir za ministrante srednješolce in študente. V primeru velikega števila prijavljenih ekip bo predtekmovanje na polovičnem igrišču na male gole (ekipa: 3 + vratar). Štiri najboljše ekipe, uvrščene po predtekmovanju, se bodo pomerile v zaključnem delu turnirja čez celo igrišče (ekipa: 4 +vratar).
Prijavi se lahko vsaka župnija ne glede na rezultate morebitnega dekanijskega turnirja.
Prijave sprejemam na spletni naslov jureee@gmail.com do 15. oktobra.
Želim mirno in uspešno pripravo.
Jure Ferlež
referent

Slovensko - hrvaško srečanje v Krašićih na Hrvaškem
2019-10-19 08:30
Letošnje, že sedmo srečanje slovenskih in hrvaških vernikov bo v soboto, 19. oktobra 2019, v Krašiću, rojstni župniji bl. Alojzija Stepinca. Potekalo bo v duhu gesla Pošlji delavce na svojo žetev, ki je vzeto iz Lukovega evangelija (Lk 10, 2). Slovenski odbor vodi škof msgr. dr. Stanislav Lipovšek, člani pa so predstavniki vseh šestih nad/škofij in KORUS-a, ki so posebej zadolženi, da v svojih okoljih poskrbijo za animacijo in udeležbo na srečanju.
Skupno geslo srečanja so izbrali člani pripravljalnega odbora, saj so strinjali, da Cerkev v obeh državah potrebuje nove duhovniške poklice. Zato bo letošnje srečanje prežeto z molitvijo za nove duhovniške poklice v Cerkvi na Slovenskem in Hrvaškem. Skupaj bomo molili za dar dobrih in svetih duhovnikov, ki bodo na priprošnjo bl. Alojzija Stepinca in v njegovem svetem zgledu našli spodbudo za oznanjevanje evangelija in za življenje po veri v zvestobi Kristusu in Katoliški Cerkvi.
Slovesno somaševanje slovenskih in hrvaških škofov in duhovnikov bo ob 11. uri vodil zagrebški kardinal Josip Bozanić. Nagovor med mašo bo imel mariborski nadškof Alojzij Cvikl, na koncu slovesnosti bo ljubljanski nadškof Stanislav Zore hrvaške gostitelje povabil na osmo srečanje, ki bo, predvidoma, leta 2021 v Sloveniji.
Uvodni duhovni program v Krašiću, ki se bo začel ob 9.30, bodo pripravili bogoslovci zagrebškega in ljubljanskega semenišča. Bogoslužje bo potekalo na trgu pred cerkvijo. Pred in po slovesnosti bo mogoče v cerkvi obiskati Stepinčevo kapelo, v župnišču pa si ogledati spominske sobe, kjer je kardinal živel v hišnem zaporu in tam tudi umrl. Kot je znano, je bl. Alojzij Stepinac zelo zaslužen za slovenske duhovnike, ki so jih Nemci med drugo svetovno vojno izgnali na Hrvaško. Kar 534 slovenskim duhovnikom je našel zatočišče v župnijah zagrebške nadškofije. Največ jih je bilo iz tedanje mariborske škofije (preko 300), sledijo duhovniki iz tedanje ljubljanske škofije potem pa še redovniki iz različnih skupnosti. »Njegovo ime bo z zlatimi črkami zapisano v zgodovini mariborske škofije,« je zapisal nekdanji mariborski škof dr. Maksimilijan Držečnik, ki je bil tudi sam med izgnanimi duhovniki.

Janez Gril
Koordinator pripravljalnega odbora

Škofijski ministrantski kviz in turnir v malem nogometu
2019-10-19 08:00
Škofijski ministrantski kviz bo letos 19. oktobra 2019 v prostorih Zavoda sv. Stanislava. Ob 9. uri se bomo zbrali v cerkvi k molitvi. Kasneje se bodo nekatere ministrantske skupine pomerile v kvizu druge pa v malem nogometu. Srečanje bomo sklenili z razglasitvijo rezultatov in podelitvijo nagrad. Kviz in nogometni turnir bosta sočasno, zato je nemogoče, da bi ista ekipa nastopala na kvizu in v malem nogometu. Na kviz se lahko prijavi ministrantska skupina, ki je zmagala na dekanijskem ministrantskem kvizu, v kolikor pa tega ni bilo, tista, ki jo izberejo duhovniki na dekanijski konferenci. To velja tudi za nogometne ekipe.
Kviz bo v dveh starostnih skupinah:
– mlajšo skupino sestavljata dva ali trije člani, ki so lansko leto obiskovali šolo do vključno 6. razreda devetletke;
– starejšo skupino sestavljata dva ali trije člani, ki so lansko leto obiskovali šolo do vključno 9. razreda devetletke.
Prvi del tekmovanja bo kviz v pisni obliki, drugi del pa, če bo potrebno, v ustni obliki. Literatura za kviz je Ministrantski kviz 2019 (sv. Jožef in sv. Janez Krstnik).
Turnir v malem nogometu bo v eni starostni skupini do vključno 1. letnika srednje šole (rojeni po 1. 1. 2004). Ekipa šteje največ 10 ministrantov, katerih imena in letnice morate navesti ob prijavi.
Da se izognemo nesporazumu, imejte s seboj osebni dokument ali kopijo le-tega. Ekipe naj imajo po možnosti enotne majice. V primeru velikega števila prijavljenih ekip bo predtekmovanje na polovičnem igrišču na male gole (ekipa: 3 + vratar). Štiri najboljše ekipe, uvrščene po predtekmovanju, se bodo pomerile v zaključnem delu turnirja čez celo igrišče (ekipa: 4 + vratar).
Vsaka ministrantska skupina mora imeti obvezno voditelja (duhovnika ali drugo odraslo osebo). Le-tega naprošam, da svoje ministrante spodbujate k lepemu vedenju, športni pravičnosti in k skrbi za čistočo ter nedotakljivost tuje imovine zavoda. Malica je iz popotne torbe – vsak naj jo prinese s seboj.
Na nogometni del so povabljeni tudi drugi ministranti in starši v vlogi navijačev.
Prijave sprejemam na spletni naslov: jureee@gmail.com do 15. oktobra.
Želim mirno in uspešno pripravo.
Jure Ferlež
referent

Škofijsko srečanje katehetov in katehetinj
2019-10-19 08:00
Pod tem naslovom bo v soboto, 19. oktobra 2019, ob 9.00 pri sestrah skupnosti hčera Marije Pomočnice na Rakovniku v Ljubljani škofijsko srečanje za katehetinje in katehete. Predavala bosta zakonca Petra in Nejc Povirk iz Zavoda živim.
Srečanja se lahko udeležijo tudi katehetinje in kateheti, ki še nimajo končane Katehetsko-pastoralne šole ali si še niso pridobile/-li kanoničnega poslanstva. Duhovnike prosimo, naj svoje katehetske sodelavce spodbujajo k udeležbi na izobraževalnih dogodkih in k srečevanju z drugimi kateheti.
s. Andreja Čakš
voditeljica SSKK Ljubljana
