Nadškofija Ljubljana

Posvetitev lateranske bazilike, praznik
2025-11-09
Cesar Konstantin, ki je dal kristjanom v rimski državi svobodo, je izročil papežu tudi lateransko palačo. Ob njej so zgradili baziliko presvetega Odrešenika, ki so jo leta 324 posvetili. V Lateranu so papeži stanovali dolga stoletja, dokler se niso preselili v Vatikan. Še danes velja Lateran za sedež rimskega škofa.
Vir: Hozana.si

Večer +
2025-11-11 19:00 - 21:00, 2025-12-09 19:00 - 21:00 (Europe/Ljubljana)
Bog v središču. Slavljenje. Molitev v tišini. Spoved. Življenjske zgodbe. Priložnost za vsakega, da se umiri, okrepi, prejme upanje, najde svoje mesto v svetu.
Večere pripravljata Katoliška mladina in Svetnikova skupnost slavilcev – Sveti.
KDAJ: 7. oktober 2025, ob 19.00
KRAJ: Antonov dom na Viču
ZA KOGA: večeri so odprti za vse starosti

Sezona 2025/26

11. november ob 19.00
9. december ob 19.00
13. januar ob 19.00
10. februar ob 19.00
10. marec ob 19.00
14. april ob 19.00
12. maj ob 19.00
2. junij ob 20.00

Vsi Večeri Plus+ bodo potekali v Antonovem domu na Viču.
Vir: Katoliška Cerkev

Javni rožni venec
2025-11-14 07:00 - 07:30
Katoliška mladina vsak drugi petek organizira javno molitev rožnega venca na Kongresnem trgu, pred stebrom Svete Trojice. Molili bomo za domovino, vero slovenske mladine, za Cerkev in prave odločitve.
ZA KOGA: odprto za vse, posebej za mlade može in fante
KDAJ: 14. november 2025 ob 7.00 zjutraj
KRAJ: Kongresni trg
Vir: Katoliška mladina

Molitev in sveta maša za bolnike z rakom
2025-11-14 17:30 - 19:00, 2025-12-12 17:30 - 19:00
V baziliki Marije Pomagaj vsak drugi petek v mesecu zvečer poteka molitev, sveta maša ter blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića.
Kongregacija za bogoslužje in discipline zakramentov je 11. februarja 2020 uradno razglasila sv. Leopolda Mandića za zavetnika bolnikov z rakom. Kongregacija je poudarila, da je s to razglasitvijo odprto okno upanja, saj bo sv. Leopold, ki je sam doživel osebno izkušnjo nemoči te težke težke bolezni, kot zavetnik spremljal onkološke bolnike s svojo priprošnjo pri Bogu.
Tudi v letu 2025 bo v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah vsak drugi petek v mesecu potekala molitev s priprošnjo sv. Leopoldu Mandiću.
Termini: 11. julij, 8. avgust, 12. september, 10. oktober
Ob 18.30 – molitev rožnega venca
Ob 19.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića
Termini: 14. november, 12. december
Ob 17.30 – molitev rožnega venca
Ob 18.00 – sveta maša in po maši blagoslov z relikvijami sv. Leopolda Mandića

Srečanje Žejni Besede
2025-11-14 19:00 - 20:30, 2025-12-12 19:00 - 20:30
Dogodek osebe Katoliška mladina

Župnija Ljubljana Štepanja vas

Smo mladi odrasli v Cerkvi z željo po medsebojnem povezovanju in skupni rasti v veri za poglobitev odnosa z Bogom in z drugimi.
Na srečanjih bomo skupaj molili in slavili Boga ter skupaj z gosti in predavatelji odpirali aktualne teme s katerimi se soočajo mladi odrasli v današnjem svetu. Omogočiti želimo mladim odraslim prostor za nadaljnjo rast v Besedi in skozi odnose usmerjati njihovo pot k Bogu.
Naša srečanja bodo potekala vsak drugi petek v mesecu.

Vir: FB profil Katoliške mladine

Jubilej cerkvenih glasbenikov
2025-11-15
V soboto, 15. novembra 2025, bo celodnevno jubilejno srečanje za slovenske cerkvene glasbenike, ki z igranjem, vodenjem zborov in s petjem bogatijo bogoslužja po naših cerkvah. Prvi del se bo odvijal v Zavodu sv. Stanislava. Po nagovoru škofa Jurija Bizjaka se bo srečanje začelo z molitvenim bogoslužjem na temelju gregorijanskega korala. Temu bodo sledile različne delavnice s področja organistike, gregorijanskega korala ter vodenja zborov različnih starostnih skupin in izvajalskih slogov. Dopoldanski del se bo zaključil z orgelskim koncertom v kapeli zavoda. Po kosilu bo okrogla miza na temo evangelizacije z glasbeno umetnostjo, nato pa bo ob 16.30 sklepni koncert štirih zborov v stolni cerkvi sv. Nikolaja v Ljubljani.
Prosim, da svoje glasbene sodelavce čim prej obvestite o načrtovanem svetoletnem dogodku in jih spodbudite k udeležbi.
S. Božena Kutnar OSU,
nacionalna delegatka za sveto jubilejno leto 2025

Teden zaporov 2025
2025-11-16 - 2025-11-22
V tednu od 16. do 22. novembra bomo tudi letos obhajali teden zaporov. Vsako leto ga pripravimo v okviru Katoliške Cerkve in drugih krščanskih cerkva ter skupnosti.
Namen tedna zaporov je, da bi se kristjani v večji meri zavedali potreb vseh, ki se jih dotika beseda zapor.
Naslov letošnjega tedna zaporov je »Božja beseda ni vklenjena (2 Tim 2,9)«.
Mnogo stvari v življenju nas lahko vklepa: strah, jeza, zloraba, zavrnitev ali sram. In to velja tako za tiste v zaporih kot za tiste izven zapora. In če svoje vklenjenosti ne obravnavamo, so lahko njene posledice zelo temne. Brezup in nemoč nas lahko preplavita, destruktivno vedenje se razširja naprej – zapor za telo in dušo. Verujemo, da Bog želi razlomiti te verige in ljudi osvoboditi, da tako obnovi Božjo podobo v nas. To dela preko svoje Žive besede, Jezusa. Prav to veselo novico praznujemo ob letošnjem tednu zaporov s pričevanji o Božji moči številnih oseb, ki delajo v kazenskopravnem sistemu ali so bili vanj vpleteni. Njihovo izkustvo, kako je Božja milost prelomila njihove verige, je za nas spodbuda, da ne obupamo.
V dneh tedna zaporov ne molimo le za »odgovorne« in »oškodovane« osebe, molimo tudi za njihove svojce, prijatelje, osebje zaporov, zaporniške duhovnike, pravosodne delavce, probacijsko službo in za vse tiste, ki s svojimi odločitvami vplivajo na življenja ljudi. Vabimo vas, da v tem tednu vsak dan skupaj z njimi molite, s pomočjo posebej za teden zaporov oblikovanih molitev.
Naj nas letošnji teden zaporov med seboj poveže v molitvi in skrbi za vse brate in sestre, ki v sebi doživljajo zapor in težo življenja v različnih dimenzijah.
Vir: Katoliška Cerkev

Konferenca Life Teen
2025-11-21 - 2025-11-23
Konferenca Life Teen v Sloveniji, je namenjena vsem, ki delajo z mladimi v Cerkvi in si želijo rasti, najti navdih in povezovati z drugimi z istim poslanstvom.
KDAJ: 21.–23. november 2025
KJE: Samostan Stična
CENA: 95 EUR (bivanje med konferenco, program, vsi obroki od petkove večerje do kosila v nedeljo)

PRIJAVNICA

Kaj je Life Teen?
Life Teen je katoliška organizacija, ki se posveča vodenju najstnikov h Kristusu. Ponujamo poletne kampe in druge dogodke za najstnike, naša glavna naloga pa je podpora mladinski pastorali na župnijah. Župnijam zagotavljamo vire in smernice za izvajanje dinamičnih programov za srednješolce, ki združujejo katehezo, skupnost in molitev. Naš cilj je opremiti duhovnike in prostovoljce z usposabljanjem, orodji za načrtovanje in učnimi gradivi, ki jih potrebujejo – trdno zakoreninjenimi v katoliškem nauku – da lahko učinkovito služijo mladi Cerkvi.
Izkoristimo ta čas, da se opolnomočimo, učimo in rastemo skupaj v poslanstvu vodenja najstnikov h Kristusu.
Ne glede na to ali ste duhovnik, prostovoljec, voditelj na župniji ali pa vas preprosto navdušuje spremljanje najstnikov na poti njihove vere, je ta konferenca prava za vas. Zbrali se bomo v mirnem in čudovitem okolju samostana Stična in preživeli vikend ob poglobljenem raziskovanju ključnih tem, kot so:

Odnosna pastorala
Delovanje v malih in velikih skupinah
Pomagati mladim rasti kot učenci
Vključevanje mladih v liturgijo in zakramente
Vrednotenje pastorale in načrtovanje naslednjih korakov

Pripravili smo tudi delavnice, kjer se boste lahko poglobili v posamezna področja, ter posebne delavnice za duhovnike in začetnike, da bo vsakdo dobil podporo, ki jo potrebuje.
Skupaj bomo tudi molili in si vzeli čas za sklepanje prijateljstev z drugimi, ki si delijo naše prizadevanje za mladinsko pastoralo. In – kar nas še posebej veseli – pridružila se nam bo tudi gostja iz organizacije Life Teen iz ZDA, da bo z nami delila svoje znanje in izkušnje!
V primeru vprašanj se lahko obrnete na spodnje kontakte.
emanuel@katoliskamladina.si
+386 69 930 614
FB DOGODEK
Vir: Katoliška Cerkev

Jezus Kristus, Kralj vesoljstva, praznik
2025-11-23
Cerkveno leto se v Katoliški cerkvi sklene s praznikom Kristusa, Kralja vesoljstva.
Cerkev je Kristusa za kralja vesoljstva priznavala že v najzgodnejših veroizpovedih in s tem poudarjala, da ima Kristus kot Božji sin in Odrešenik sveta, zlasti po svojem vnebohodu,[1] najvišjo čast in oblast nad človeštvom in zgodovino.
Pomen praznika
Božje kraljevanje pomeni dokončno izpolnitev človekovega hrepenenja po Bogu in željo, da bi mogel biti združen in povezan z Bogom. To kraljevanje je presežen Božji dar. Ob dovršitvi sveta se bo Kristusovo gospostvo z njegovim drugim prihodom razodelo v dokončnem odrešenju ljudi in v preoblikovanju ustvarjenega sveta. Drugi Kristusov prihod za kristjane ni razlog za strah in tesnobo, ampak predvsem povod za upanje, veselje in hrepenenje. Dnevi Kristusovega življenja nas spomnijo na Kristusovo darovanje za ljudi in njegovo poslanstvo na zemlji, praznik Kristusa Kralja pa na zgodovino odrešenja in (ne)vidno Božje delovanje v času.
Kristus kralj – hvalospevTo kraljevanje je Božji dar – milost. Začelo se je uresničevati z Jezusovo smrtjo in poveličanjem, v vsem sijaju in moči pa se bo izkazalo in uveljavilo ob koncu časov. To Božje kraljevanje izredno lepo izraža praznični hvalospev:
Svojega edinorojenega Sina, našega Gospoda Jezusa Kristusa,
si mazilil za večnega duhovnika in kralja vesoljstva,
da bi se na oltarju križa daroval
kot brezmadežna in spravna žrtev
ter izvršil skrivnost človeškega odrešenja.
Vse stvari bo uklonil svojemu vladarstvu
in izročil tvojemu neizmernemu veličastvu
večno in vesoljno kraljestvo:
kraljestvo resnice in življenja,
Kraljestvo svetosti in milosti,
kraljestvo pravičnosti, miru in ljubezni.
Zgodovina praznika
Praznik Kristusa Kralja je leta 1925 uvedel papež Pij XI. (1922–1939). Uvedbi praznika pogosto pripisujejo naslednji zgodovinski pomen: Cerkev je v obdobju totalitarizmov želela utrditi Kristusov kraljevski status in tako relativizirati prizadevanja režimov, ki so si lastili absolutno oblast nad človekom in stvarstvom. Pred drugim vatikanskim cerkvenim zborom (1962–1965) je obstajalo pričakovanje, da bo cerkveni zbor Kristusovo kraljestvo razglasil za dogmo Cerkve, vendar se to ni zgodilo.
Po prenovi cerkvenega koledarja leta 1960 je bil praznik Kristusa Kralja opredeljen kot praznik prvega reda. Papež Pavel VI. (1963–1978) je z motu proprijem Mysterii Paschalis leta 1969 praznik preimenoval v praznik Našega Gospoda Jezusa Kristusa, kralja vesoljstva in določil nov datum na zadnjo nedeljo v cerkvenem letu. S tem je poudaril eshatološki pomen te nedelje in jo razglasil za slovesni praznik. Poudarjena sta bila pomen in vloga Jezusa Kristusa kot osrednje osebnosti v cerkvenem letu, ki je tesno povezana z bogoslužnim koledarjem Cerkve. Praznik kot zadnja nedelja bogoslužnega leta bolje izraža aktualno tematiko kot prva adventna nedelja, in to je: pričakovanje drugega Kristusovega prihoda, vesoljna sodba, prenovitev vesolja, ko bo Kristus izročil kraljestvo Očetu, in bo Bog vse v vseh.

[1] Vnebohod v Katoliški Cerkvi praznujemo 40 dni po prazniku velike noči. Glede na pričevanja, ki so zapisana v Svetem pismu Nove zaveze (prim. Mr 16,19 in Lk 24,50 – Jezusov vnebohod), se je Jezus Kristus po vstajenju od mrtvih še štirideset dni prikazoval izbranim osebam, nato pa je odšel k nebeškemu Očetu.
Vir: Katoliška Cerkev

Teden Karitas
2025-11-24 - 2025-11-30
Letos bo Teden Karitas potekal od 24. do 30. novembra pod geslom »Na poti upanja«.
26. novembra: romanje na Ponikvo in dobrodelni koncert Klic dobrote
– Sv. maša na Ponikvi ob 12.00: mašuje predsednik Alojzij Cvikl DJ.
– Po sv. maši: manjša pogostitev s kavo in čajem.
– Kosilo v Celju ob 14.00 za vse prostovoljce, sodelavce Karitas.
– Generalka Klica dobrote ob 16.00, v dvorani Golovec.
– 35. dobrodelni koncert Klic dobrote v Celju ob 20.00, z neposrednim prenosom na TV SLO, Radiu Slovenija in Radiu Ognjišče.
– Brošura ob Tednu Karitas in gradivo za oblikovanje svete maše na nedeljo ob svetovnem dnevu ubogih.
Letošnja vodilna misel Tedna Karitas bo »Na poti upanja« – sodelavce, prostovoljce Karitas in ljudi dobre volje vsakič znova vabi k srečevanju z ljudmi v stiski, pogosto ni treba veliko, da jim prižgemo iskrico upanja. Včasih zadostuje prijazna beseda, nasmeh, stisk roke ali objem. Še več pomeni, kadar človeku zares prisluhnemo, ga slišimo in sprejmemo v njegovi resničnosti in stiskah. Ko se ozremo nazaj na 35 let poti Slovenske Karitas, lahko vedno znova potrdimo, da je naša pomoč mnogim vrnila vero, da bodo zmogli stopiti iz svojih stisk in zaživeti na novo. Vračala je tudi zaupanje v dobro in v sočloveka, kar so ljudje še posebej občutili ob naravnih nesrečah, ko smo jim stali ob strani s svojo bližino in podporo. Prinašati upanje je naše poslanstvo, naš dar in tudi naša naloga. To pomeni vztrajati tudi takrat, ko je težko, ko ni pohval, ko se zdi, da je stiska prevelika. Sodelavci Karitas smo skupaj z ljudmi, ki prihajajo k nam po pomoč, vedno na poti upanja.
V prihodni številki bomo podrobneje predstavili vsebino letošnjega Tedna Karitas in dobrodelnega koncerta Klic dobrote. Že sedaj pa vas toplo vabimo na Ponikvo in v Celje ter vas prosimo, da povabite tudi prostovoljce iz svojih župnij, da praznujemo skupaj.
Slovenska Karitas

Biblična šola Evangelii gaudium 2025/2026
2025-11-27 17:00 - 18:30
Papež Frančišek v apostolski spodbudi Evangelii gaudium – Veselje evangelija predstavi Sveto pismo kot temeljni vir prenove osebnega življenja vernika in življenja vse Cerkve ter spodbuja k njenemu vsakodnevnemu branju. Biblična šola Evangelii gaudium želi biti odgovor na spodbude papeža Frančiška, da bi ponovno odkrili Sveto pismo kot knjigo življenja, kot živo Besedo, ki je namenjena nam in lahko spreminja naše življenje.
Novo študijsko leto (2025/2026) bomo posvetili modrostnim besedilom.
V Biblični šoli bomo enkrat mesečno predstavili izbrane odlomke modrostnih besedil, med katere sodijo knjige iz Stare zaveze: Job, Pregovori, Pridigar (Kohelet), Sirahova knjiga, Knjiga modrosti, Psalmi in Visoka pesem.
Vsako srečanje bo obsegalo predstavitev izbranega modrostnega odlomka, zgodovinski in literarni okvir, razlago ter poglobljeno razpravo.
Uvodno besedo bo imel celjski škof msgr. dr. Maksimilijan Matjaž, predavala pa bosta dr. s. Snežna Večko in dr. Samo Skralovnik ter drugi gostujoči predavatelji.
Predavanja bodo potekala po ZOOM vsak 4. četrtek (zaradi praznikov kdaj 3. četrtek) v mesecu od 17:00 do 18:30.
V letu 2025 bodo predavanja potekala ob naslednjih terminih:

23. oktobra,
27. novembra in
18. decembra.

V letu 2026 bodo predavanja:

22. januarja,
26. februarja,
26. marca,
23. aprila,
28. maja ter
25. junija (živo).

Prijave na: info@biblicnogibanje.si
V spletno predavalnico lahko vstopite preko spletne povezave.
Vir: Katoliška Cerkev

Sv. Štefan, praznik
2025-12-03 08:00 - 17:00
Katoliška Cerkev 26. decembra praznuje god sv. Štefana, diakona in prvega mučenca.
Pri nas praznujemo državni praznik samostojnosti in enotnosti, uradni državni praznik pa je ta dan tudi v Avstriji, Bolgariji, na Češkem, v Črni gori, na Danskem, v Estoniji, na Hrvaškem, v Nemčiji, na Nizozemskem, Irskem, v Italiji, na Poljskem, v Romuniji, Srbiji in Španiji.
Diakonsko posvečenje sv. Štefana
Apostoli so zaradi obilice oznanjevalnega dela prišli do sklepa, da potrebujejo pomočnike, ki bodo skrbeli za gmotne potrebe vdov in revnih članov krščanske skupnosti.[1] Skupnost je izmed svojih članov izbrala sedem mož, »polnih Duha in modrosti« (Apd 6,3), na katere so apostoli potem položili roke. To je bilo prvo diakonsko posvečenje v zgodovini Cerkve.
Mučeništvo sv. Štefana
Štefan je bil učenec judovskega rabina Gamaliela, ki ga Apostolska dela omenjajo kot tistega, ki je judovski Sanhedrin (svet starešin) prepričeval, naj apostola Petra in njegovih tovarišev ne obsodijo na smrt, ko so ti kljub prepovedi nadaljevali z oznanjevanjem Jezusa Kristusa. Štefan je bil torej izobražen judovski razumnik, kar je zlasti razvidno iz njegovega spretnega zagovora pred starešinami, ki niso mogli ugovarjati modrosti in logičnosti njegovih argumentov (prim. Apd 7,1–53). Zlasti pa je bil »poln milosti in moči in je delal velike čudeže in znamenja med ljudmi« (Apd 6,8). Ker mu sovražno razpoloženi svet starešin ni mogel do živega s smiselno pravno obtožbo, so ga obtožili ‘sovražnega govora‘ oz. bogokletnega govorjenja zoper Boga, kot je bil ta prestopek, zaradi katerega je bilo v zgodovini krivično obsojenih že nešteto ljudi, poimenovan v njegovem času. Odpeljali so ga iz mesta Jeruzalem in ga kamenjali. Poročilo o tem je zapisano v 7. poglavju Apostolskih del. Umrl je z besedami: »Gospod Jezus, sprejmi mojega duha!« in »Gospod, ne prištevaj jim tega greha!« Med množico, ki je kamenjala sv. Štefana, je bil tudi Savel, poznejši apostol Pavel, ki je imel med njimi določeno avtoriteto in je odobraval ta umor, kar dokazuje dejstvo, da so priče svoja oblačila ‘odložila k njegovim nogam‘ (prim. Apd 7,58; 8,1).
Sv. Štefan kot zavetnik
Sv. Štefan je zavetnik kamnosekov, priprošnjik pri glavobolih in zaščitnik konj. Na Štefanovo zato v mnogih župnijah blagoslavljajo konje.

[1] Prim. Apd 6,1–6: »Število učencev je naraščalo. Helenisti pa so v tistih dneh začeli godrnjati čez Hebrejce, češ da so njihove vdove zapostavljene pri vsakodnevni oskrbi. Dvanajsteri so sklicali množico učencev in rekli: »Ni prav, da mi zanemarjamo Božjo besedo, ker strežemo pri mizi. Poiščite si, bratje, iz svojih vrst sedem mož, ki uživajo ugled in so polni Duha in modrosti, in določili jih bomo za to službo! Mi pa se bomo posvetili molitvi in oznanjevanju besede.« Množica je predlog soglasno sprejela. Izvolili so Štefana, moža, ki je bil poln vere in Svetega Duha, Filipa, Prohorja, Nikánorja, Timona, Parmenája in Nikolaja, spreobrnjenca in priseljenca iz Antiohije. Predstavili so jih apostolom in ti so med molitvijo položili nanje roke.«
Vir: Katoliška Cerkev

Slovenski jubilejni kulturni dogodek v Rimu
2025-12-03 16:00 - 17:00
Na pobudo slovenskega veleposlaništva pri Svetem sedežu ter s podporo Slovenske škofovske konference bo v sredo, 3. decembra, ob 16.00, v baziliki svetih dvanajstih apostolov v Rimu, koncert Duhovniškega okteta Oremus.
Oktet v Sloveniji deluje od leta 2006, Damijana Božič-Močnik pa je njegova umetniška vodja že dobrih dvanajst let.
Dogodek se vključuje v sklop kulturnih dogodkov, ki jih v Rimu v svetem letu pripravljajo različne narodne in stanovske skupnosti. Nanj bodo s strani vodja diplomatskega predstavništva pri Svetem sedežu, veleposlanika mag. Franca Buta, povabljeni diplomati drugih diplomatskih predstavništev, obenem pa bo to priložnost tudi za srečanje Slovencev, ki trenutno živijo v Rimu.
Po koncertu bo v atriju sprejem za goste kulturnega dogodka. Duhovniški oktet Oremus bo s svojim programom predstavil dela slovenskih skladateljev od renesanse pa do danes. Zazvenele bodo adventne in druge cerkvene skladbe, na koncu pa tudi slovenske domoljubne pesmi.
Vir: Katoliška Cerkev

Slovesno praznovanje in akademija ob godu Sv. Frančiška Ksaverja
2025-12-03 18:30 - 19:30
Na praznik sv. Frančiška Ksaverja, zavetnika misijonov in velikega jezuita, vas vabimo k sv. maši in akademiji pri sv. Jakobu. Sveto mašo bo vodil p. Miran Žvanut, provincial, nagovor pri maši pa bo imel Fr. Cipriano Díaz Marcos (španska provinca), regionalni asistent za južno Evropo.
Po maši bomo prisluhnili izbranim odlomkom iz življenja, misijonskega delovanja in pisem sv. Frančiška Ksaverja, ki razkrivajo njegovo globoko ljubezen do Kristusa, Cerkve, sobratov jezuitov ter vseh ljudi, ki jih je srečeval na svoji poti. Pripoved bo prepletala tudi duhovna vokalna glasba.
Program bodo oblikovali:

p. Damjan Ristić, SJ – solist
Dalibor Miklavčič – orgle
p. Marjan Kokalj, SJ – bralec

O SV. FRANČIŠKU KSAVERJU

eden največjih misijonarjev Cerkve, oznanjevalec v Indiji, Maleziji, na Japonskem;
človek izredne preprostosti, poguma in goreče ljubezni do Boga;
služil je bolnim, skrbel za revne, branil zatirane in katehiziral otroke ter odrasle;
umrl je 3. decembra 1552 pred obalo Kitajske;
njegova pisma in zgled so navdihnili nešteto misijonarjev po vsem svetu.

Prisrčno vabljeni, da skupaj obhajamo praznik svetega Frančiška Ksaverja, naj njegova apostolska gorečnost navdihuje tudi nas!
Vir: Katoliška Cerkev

Mučenci med Slovenci - 21
2025-12-05 19:00 - 20:00
Na prvi decembrski petek, na Miklavžev večer, 5. 12. 2025, bo ob 19. uri pri frančiškanih na Tromostovju v Ljubljani darovana sveta maša za uspeh beatifikacije božjega služabnika študenta Jaroslava Kiklja. Somaševanje bo vodil dr. Vinko Škafar, sodeloval bo tudi voditelj Katoliške mladine Matevž Mehle. Pel bo Oktet Zven pod vodstvom Vinka Jagra in ob orgelski spremljavi Andreja Zupana.
To bo enaindvajseta od tridesetih svetih maš, ki jih pripravlja pobuda Vseposvojitev in bodo na trideset zaporednih prvih petkov darovane za slovenske mučence, žrtve komunističnega nasilja, ki so v postopku za beatifikacijo.
Svetniške kandidate s pesmijo predstavlja Gregor Čušin.
Bogoslužje lahko spremljamo tudi po GOLD TV in YouTube kanalu.
Lepo vabljeni!
Več informacij najdete tukaj.
Vir: Katoliška Cerkev

Adventno romanje po Rožnovenski poti
2025-12-06 08:30 - 15:30
Prijatelji Rožnovenske poti v soboto, 6. decembra 2025, vabijo na adventno romanje po Rožnovenski poti.
Sanje, ki vabijo!
Zvečer sem trdno zaspal.
V sanjah sem letel visoko nad pokrajino.
Pod seboj sem zagledal kolono romarjev.
Spoznal sem, da hodijo po Rožnovenski poti.
Zjutraj sem se prebudil. Pogled mi je obstal
na koledarju — bil je 6. december 2025. Dan,
ko bi moral biti med tistimi, ki romajo k Mariji rožnovenski.
Že hitim, da se pravočasno ustavim pred baziliko na Brezjah.
Adventno romanje bo v soboto, 6. decembra 2025.
Ob 8.30 bo sveta maša v baziliki Marije Pomagaj na Brezjah. Po maši se bomo zbrali ob spomeniku papeža Janeza Pavla II. Na približno 12 kilometrov dolgo pot se bomo odpravili ne glede na vremenske razmere. Hodili bomo približno štiri ure. Program je vsebinsko bogat, zato se bomo na Brezje vrnili po 15. uri.
Na polovici poti bo na informacijski točki poskrbljeno tudi za okrepčilo. Poskrbite za primerno obutev in oblačila.
Informacije za romanje:
Jana Grohar 041 271 635
Matevž Kleč 040 553 417

Adventna duhovna obnova s škofom Francem Šuštarjem
2025-12-06 09:30 - 13:00
Sredi sveta, ki v adventu hiti in se izgublja v hrupu, nas advent vabi, da se ustavimo, prisluhnemo Božji besedi in v srcu pripravimo prostor za prihod Odrešenika. Vabljeni, da skupaj preživimo trenutek tišine, miru in pričakovanja.
Sobota, 6. decembra 2025, od 9.30 do 13.00
Voditelj: pom. škof, dr. Franc Šuštar
Prosimo za prijave do 4. decembra na info@jozef.si ali 059-073-800
Vstop prost-vabljeni!
Vir: Katoliška Cerkev

Cikel koncertov Orgle opoldne 2025
2025-12-06 12:00 - 13:00
Ana Marija Kranjc, orgle | Sobota, 6. decembra 2025, ob 12. uri | Cerkev Žalostne Matere Božje (Špitalska cerkev) na Spodnjem trgu v Škofji Loki
Orgle Glasbene šole Škofja Loka, opus 42 Orglarstva Močnik, že vse od svoje inavguracije pred dvema letoma živijo polno pedagoško in koncertno življenje. Na tokratnem opoldanskem koncertu se bo na njih predstavila Ana Marija Krajnc, trenutno študentka na Schola Cantorum Basiliensis, sicer pa ena najprodornejših slovenskih čembalistk in organistk, ki je v zadnjih letih večkrat opozorila nase s poglobljenimi interpretacijami in izjemnimi uspehi na mednarodnih tekmovanjih ter prestižnih glasbenih festivalih.
Vstop je prost, lepo vabljeni.
Vir: Katoliška Cerkev

Brezmadežno spočetje Device Marije, slovesni praznik
2025-12-08
Katoliška Cerkev 8. decembra praznuje slovesni praznik brezmadežnega spočetja device Marije.
Marija je bila spočeta po naravni poti, kakor vsak drug otrok. Zaradi posebne naloge v zgodovini odrešenja, saj je bila izbrana, da postane Božja Mati, pa je bila po nauku Cerkve obvarovana madeža izvirnega greha in je bila vse od spočetja deležna posvečujoče milosti. To tudi izraža besedna zveza brezmadežno spočetje.
Pomen praznika
Nauk o Marijinem brezmadežnem spočetju namreč pravi, da je bila Marija, ki je bila pred vsemi veki določena za mati Božjega Sina Jezusa Kristusa, ravno zaradi te svoje naloge vnaprej predvidena za svetost in čistost. Bog je zaradi Jezusovega rojstva vnaprej odel Marijo s svojo milostjo, da je bila od samega začetka svojega bivanja čista in brez madeža. Vse to se je zgodilo že takrat, ko sta jo spočela njena starša sv. Joahim in sv. Ana. Zato pravimo, da je bila Marija brez madeža spočeta, oziroma da je Brezmadežno Spočetje (Lurd). Marija je bila torej obvarovana vsakega greha in še prav posebej izvirnega greha, s katerim smo ljudje ranjeni in zaradi njega nagnjeni k slabemu.
Božja Mati, spočeta brez madeža izvirnega greha, je za človeštvo ideal in vzor, hkrati pa tudi porok upanja in priprošnjica pri Bogu. Praznik spominja na Marijino edinstveno mesto v Cerkvi in vabi, da bi se po njenem zgledu in priprošnji tudi kristjani trudili za svetost kot globinsko prijateljstvo z Bogom. Marija je bila že ob spočetju in vse življenje v stanju posvečujoče milosti, se pravi brez greha. Kristjan ta dar prejme z zakramentom krsta, ki mu izbriše izvirni greh, mu da posvečujočo milost in ga vključi v občestvo Cerkve. Posvečujoča milost pa se mu obnovi pri vsaki iskreni spovedi, ko mu Bog izbriše grehe, tako da lahko na novo zaživi odrešeno življenje.

Devica Marija in duhovništvo – Razmišljanje pokojnega škofa Jožefa Smeja

Zgodovina praznika
V desetem stoletju so ga obhajali v zahodnih deželah, v slovanskih krajih se prvič omenja v 14. stoletju, v vzhodnih deželah pa so ga obhajali že od petega stoletja. Od leta 1708 je god Brezmadežne, 8. decembra, določen za vso Cerkev. Papež Pij IX. je to versko resnico 8. decembra 1854 razglasil za od Boga razodeto v veliko veselje vsega katoliškega sveta. To veselo sporočilo je naznanil z besedami: »Da je blažena Devica Marija bila v prvem trenutku svojega spočetja obvarovana vsakega madeža izvirnega greha, in sicer po edinstveni milosti in predpravici, ki jo je podelil vsemogočni Bog z ozirom na zasluženje Jezusa Kristusa, odrešenika človeškega rodu – to je od Boga razodet nauk in ga morajo zato vsi verniki trdno in stanovitno verovati.«
Na poseben način je to versko resnico potrdila Marija sama, ko se je v Lurdu prikazala mladi Bernardki Soubirous in se predstavila z besedami: “Jaz sem Brezmadežno Spočetje.”
Upodobitve
Brezmadežno Devico Marijo upodabljamo po prizoru iz Knjige razodetja kot “ženo, ogrnjeno s soncem, in luno pod njenimi nogami, na njeni glavi pa venec dvanajstih zvezd” (prim. Raz 12,1). Z eno nogo stoji na glavi kače, kar spominja na besede iz prvih poglavij Svetega pisma: Njen zarod ti bo glavo strl, ti ga boš pa ranila na peti. (prim. 1 Mz 3,15).
Marija, mati duhovnikov in bogoslovcev
8. december je poseben praznik za slovenske duhovnike in bogoslovce, ki so se na ta dan v prvem letniku bogoslovja slovesno posvetili Mariji. To posvetitev vsako leto obnavljajo.

Besedilo je delno povzeto s spletne strani Škofije Novo mesto.
Vir: Katoliška Cerkev

100 ur molitve za nove duhovne poklice
2025-12-08 12:00 - 2025-12-12 16:00
Ob tretjem nadaljevanju 100-urnega češčenja Najsvetejšega znova stopamo pred skrivnost Božje zakramentalne bližine, ki edini more tudi po naših prošnjah prebuditi srce in ga navdušiti za služenje. Vemo, da brez molitve ni novih poklicev in brez spreobrnjenja ni prenove naših skupnosti. Zato prihajamo pred Boga, da nas On prečisti, okrepi in pošlje. Naj to češčenje postane dihanje župnije in vseh, ki delamo za poklice v Cerkvi. V drugem adventnem tednu, ko hodimo proti Betlehemu, prosimo za srca, odprta za Boga, ki prihaja. Geslo svetega leta Romarji upanja nas spominja, da nismo sami – On, naše Upanje, hodi z nami in nas vabi, naj iz Njegove bližine črpamo moč in pogum za novo pomlad poklicev.
Razpored po župnijah in redovnih skupnostih:
Ponedeljek, 8. decembra
12.00 Moravče, Peče
13.00 Naklo
14.00 Nevlje
15.00 Notranje Gorice
16.00 Pirniče
17.00 Planina pri Rakeku, Rovte
18.00 Podbrezje
19.00 Podlipa
20.00 Polhov Gradec
21.00 Poljane nad Škofjo Loko
22.00 Begunje na Gorenjskem, Preddvor
23.00 Begunje pri Cerknici, Predoslje
Torek, 9. decembra
0.00 Besnica, Preserje
1.00 Bevke, Preska
2.00 Blagovica, Radeče
3.00 Bled, Radomlje
4.00 Frančiškanke Brezmadežnega spočetja (FBS)
5.00 Usmlijenke (HKL)
6.00 Bloke, Radovljica
7.00 Bohinjska Bela, Zasip, Rakek
8.00 Bohinjska Bistrica, Rakitna
9.00 Bolniška župnija, Reteče
10.00 Borovnica, Ribnica
11.00 Brdo, Krašnja, Češnjice
12.00 Brezje – bazilika, Mošnje
13.00 Breznica, Selca
14.00 Brezovica, Smlednik
15.00 Cerklje na Gorenjskem, Sodražica
16.00 Cerknica, Sora
17.00 Dob, Sorica, Davča
18.00 Dobrepolje – Videm, Sostro
19.00 Dobrova, Srednja vas v Bohinju
20.00 Dol pri Ljubljani, Stara Loka
21.00 Dolenja vas, Stari trg pri Ložu
22.00 Dolnji Logatec, Stična, cistercijani
23.00 Domžale, Stranje, Zavod sv. Stanislava
Sreda, 10. decembra
0.00 Dovje, Struge
1.00 Gorje, Sv. Duh pri Škofji Loki
2.00 Gornji Logatec, Sv. Gregor
3.00 Grahovo, Sv. Helena – Dolsko
4.00 Hčere Marije Pomočnice (FMA)
5.00 Frančiškanke Marijine misijonarke (FMM)
6.00 Grosuplje, Sv. Jakob ob Savi
7.00 Homec, Svibno
8.00 Horjul, Šenčur
9.00 Ig, Šentjošt nad Horjulom
10.00 Ihan, Šentvid pri Stični
11.00 Ivančna Gorica, Škocjan pri Turjaku
12.00 Izlake, Škofja Loka
13.00 Jarše, Škofljica
14.00 Javorje nad Škofjo Loko, Šmarca – Duplica
15.00 Jesenice, Šmarje – Sap
16.00 Kamnik, Šmartno pod Šmarno goro
17.00 Kisovec, Šmartno pri Litiji
18.00 Kokrica, Šmartno v Tuhinju
19.00 Komenda, Št. Jurij pri Grosupljem
20.00 Kopanj, Štanga
21.00 Koprivnik v Bohinju, Tomišelj
22.00 Koroška Bela, Trata – Gorenja vas, gimnazija Želimlje
23.00 Kovor, Trstenik
Četrtek, 11. decembra
0.00 Kranj, Trzin
1.00 Kranj – Drulovka/Breg, Tržič
2.00 Kranjska Gora, Rateče, Tržič – Bistrica
3.00 Kresnice, Vače
4.00 Karmeličanke (OCD)
5.00 Klarise (OSC)
6.00 Križe, Velesovo
7.00 Lesce, Velike Lašče
8.00 Litija, Vir
9.00 Ljubljana – Bežigrad, Višnja Gora
10.00 Ljubljana – Črnuče, Vodice
11.00 Ljubljana – Dravlje, jezuiti (DJ)
12.00 Ljubljana – Ježica, Vrhpolje
13.00 Ljubljana – Kašelj/Zalog, Zagorje pri Savi
14.00 Ljubljana – Kodeljevo, Zgornji Tuhinj
15.00 Ljubljana – Koseze, šolske sestre de Notre Dame (ND)
16.00 Ljubljana – Marijino oznanjenje, Železniki
17.00 Ljubljana – Moste, Želimlje
18.00 Ljubljana – Podutik, Žiri
19.00 Ljubljana – Polje, Vrhnika
20.00 Ljubljana – Rakovnik, salezijanci (SDB)
21.00 Ljubljana – Rudnik, Žalna
22.00 Ljubljana – Stožice, šolske sestre sv. Frančiška Kristusa Kralja (ŠSFKK)
23.00 Ljubljana – Sv. Jakob, uršulinke (OSU)
Petek, 12. decembra
0.00 Stolna župnija, kapitelj
1.00 Ljubljana – Sv. Peter, lazaristi (CM)
2.00 Ljubljana – Šentvid, škofija
3.00 Ljubljana – Šiška, semenišče
4.00 Marijine sestre (MS)
5.00 Misijonarke ljubezni (MC), sestre sv. Križa (SSK)
6.00 Ljubljana – Štepanja vas, kapucini (OFM Cap)
7.00 Ljubljana – Trnovo
8.00 Ljubljana – Vič, frančiškani (OFM)
9.00 Ljubno, Škofja Loka – Suha
10.00 Lom
11.00 Loški Potok
12.00 Lučine
13.00 Mavčiče
14.00 Mekinje
15.00 Mengeš

Znanstveni simpozij Pomen sv. Cirila in Metoda v duhovnem, kulturnem in političnem življenju slovanskih narodov
2025-12-11 12:45 - 17:15
Simpozij: Pomen sv. Cirila in metoda v duhovnem, kulturnem in političnem življenju slovanskih narodov
O SIMPOZIJU
Znanstveni simpozij »Pomen sv. Cirila in Metoda v duhovnem, kulturnem in političnem življenju slovanskih narodov« sovpada s 40. obletnico izida papeške enciklike Slavorum Apostoli (Apostola Slovanov, 1985), ki je močno zaznamovala čas in družbene razmere, v katerih je nastala, obenem pa predstavila pomen svetih bratov Cirila in Metoda v evropski zgodovini in njuno sporočilo za sodobni čas. Katoliška Cerkev je zgled njunega poslanstva postavila v službo preseganja politične, družbene in verske razdeljenosti ter nasproti različnim oblikam neenotnosti poudarila pot skupnih demokratičnih vrednot in ekumenizma.
Pomen sv. Cirila in Metoda je posebej pomemben za slovanske narode in njihov prispevek k oblikovanju evropskega duhovnega prostora. Njihova naloga je po vzoru cirilmetodijske ideje postala povezovati Vzhod in Zahod na temelju medsebojne edinosti. Papež je prispevek Slovanov h graditvi kulture sobivanja ovrednotil z besedami: »V celoti želimo sprejeti vse, kar so slovanski narodi prinesli in še prinašajo v duhovno dediščino Cerkve in človeštva.« (Apostola Slovanov 31)
Namen simpozija je osvetliti večplastnost izročila svetih bratov skozi zgodovinsko, teološko, kulturno in politično perspektivo ter poudariti njegovo aktualnost za sodobni čas. Prispevki in razprave udeležencev prispevajo k interdisciplinarni osvetlitvi vpliva idej sv. Cirila in Metoda na verski razvoj, oblikovanje kulturnih identitet in narodnokonstitutivnih procesov v duhu spoštovanja in dialoga.
PROGRAM SIMPOZIJA

Čas
Sklop
Vsebina

12:45 – 13:00
Zbiranje udeležencev
Registracija in prihod udeležencev.

13:00
Uvodni pozdrav

Mitja Steinbacher, dekan FPE
ljubljanski nadškof metropolit msgr. Stanislav Zore

13:15
Prvi panel
(moderator: Boštjan Udovič)
Zgodovinski vidiki

Martin Bele: Spodnja Panonija v 9. stoletju
Aleš Maver: Nasprotniki svetih bratov in drugi zaviralci pokristjanjevalnih procesov med 7. in 10. stoletjem
Simon Malmenvall: Temelji razumevanja Cirila in Metoda v luči slovenskega katolištva in narodne zavesti
Nik Trontelj: Pomen češčenja sv. Cirila in Metoda med slovenskimi izseljenci v 19. in 20. stoletju

14:15 – 14:30
Razprava
Vprašanja in razprava po 1. panelu.

14:30 – 14:45
Odmor
Kratek odmor.

14:45 – 15:15
Pogovor
Družbeni pomen enciklike Slavorum Apostoli (Anton Stres, Rafko Valenčič);
pogovor vodi: Boštjan Udovič

15:15
Drugi panel
(moderator: Simon Malmenvall)

Anton Štrukelj: Apostola Slovanov – vzornika evangelizacije in ekumenizma
Boštjan Udovič: Apostola Slovanov in vatikanski ostpolitik na prelomu v pohladnovojno ureditev

15:45 – 16:00
Razprava
Vprašanja in razprava po 2. panelu.

16:00 – 16:15
Odmor
Kratek odmor.

16:15
Tretji panel
(moderator: Nik Trontelj)
Slovanski narodi danes

Blaž Vrhnjak: Migracije izobraženih Slovanov: asimilacija ali širjenje slovanskega vpliva?
s. Marija Šimenc: Predvidljivo in nepredvidljivo v nastajanju voditelja: česa nas učita sveta Ciril in Metod
Simon Umek: Dosežek svobodne in demokratične Slovenije: pravica staršev do vzgoje otrok v skladu s svojim prepričanjem

17:00 – 17:15
Razprava
Vprašanja in razprava po 3. panelu.

17:15
Zaključek
Zaključne misli in konec dogodka.

Vir: Katoliški inštitut

90-let Tekčevih jaslic
2025-12-12 19:00 - 20:00
V starem delu Tržiča v senci mogočnih Karavank, kjer šumi Tržiška Bistrica, nad Kurnikovo hišo, se v ozki ulici na Virjah skriva majhna stara mestna hiša, kjer domuje izjemen primer ljudske umetnosti – Tekčeve jaslice, ki letos praznujejo 90 let obstoja.
V petek 12. decembra 2025 vas po večerni vasi vabimo na dogodek ob 90-letnici Tekčevih jaslic iz Tržiča.
Z družino Zupan, ki danes srbi za jaslice, se bomo srečali v dvorani nad zakristijo. Predstavili nam bodo zgodovino jaslic, dogodek pa bodo popestrili s pesmimi Kvinteta bratov Zupan.
Vljudno vabljeni!

Tretji koncert Sakralnega abonmaja: moteti Jakoba Handla - Gallusa
2025-12-12 19:30 - 20:30
Spoštovani ljubitelji sakralne glasbe!
Vljudno vas vabimo na tretji koncert Sakralnega abonmaja, na katerem bomo skozi motete Jakoba Handla – Gallusa prisluhnili zgodbi odrešenja od oznanjenja preko adventnega pričakovanja do skrivnosti, ki se je v božični noči dotaknila zemlje in jo napolnila z upanjem in ljubeznijo. Komorni zbor glasbene matice Ljubljana pod vodstvom Sebastjana Vrhovnika bo program prepletel z uglasbitvami antifone Ubi caritas et amor slovenskih skladateljev Nataše Kocjančič, Andreja Makorja, Tilna Slakana in Federice Lo Pinto. Koncert bodo dopolnile pesmi iz srednjeveških zbirk v izvedbi ansambla za zgodnjo glasbo Audite, ki ga umetniško vodi Janez Jocif.
Koncert bo v petek, 12. decembra 2025, ob 19.30. uri v uršulinski cerkvi Sv. Trojice v Ljubljani.
Vstopnine ni, veseli pa bomo prostovoljnih prispevkov.
Vljudno vabljeni!
Vir: Katoliška Cerkev

Javni rožni venec
2025-12-13 07:00 - 07:30
Katoliška mladina vsak drugi petek organizira javno molitev rožnega venca na Kongresnem trgu, pred stebrom Svete Trojice. Molili bomo za domovino, vero slovenske mladine, za Cerkev in za krepost čistosti.
ZA KOGA: odprto za vse, posebej za mlade može in fante
KDAJ: 13. december 2025 ob 7.00 zjutraj
KRAJ: Kongresni trg

Jubilej in romanje sinodalnih ekip ter organizmov soudeležbe: Ogenj upanja
2025-12-13 09:00 - 16:00
Na vseslovenskem srečanju, ki je eden od korakov izvedbene faze sinode o sinodalnosti v Sloveniji, se bomo srečali duhovniki, laiki, Bogu posvečene osebe, ki smo vključeni v procese odločanja v Cerkvi.
Želimo narediti vidno naše skupno in raznoliko prizadevanje za živa občestva, večjo soudeleženost in goreče poslanstvo.
Vabimo člane sinodalnih ekip in organizmov soudeležbe oz.:
• škofe,
• člane škofijskih sinodalnih ekip,
• pastoralnih služb,
• duhovniških svetov,
• provinciale in provincialke s svojimi sveti,
• vodstva laiških organizacij
• škofijskih pastoralnih svetov
• župnijskih pastoralnih svetov
na Ogenj upanja, jubilej in romanje sinodalnih ekip in organizmov soudeležbe, ki bo potekal v soboto, 13. 12. 2025, v Ljubljani na Rakovniku, od 9.00 do 16.00.
Na dogodek se je potrebno prijaviti s pomočjo spletnega obrazca najpozneje do 5. 12. 2025.
PRIJAVNI OBRAZEC
Za dodatne informacije pišite na sinoda2024@rkc.si.
celjski škof Maksimilijan Matjaž, delegat SŠK na sinodi o sinodalnosti, s sinodalno ekipo SŠK

25. obletnica posvetitve cerkve sv. Jožefa
2025-12-13 16:00 - 17:00
Vljudno vas vabimo na 25. obletnico posvetitve cerkve sv. Jožefa v Ljubljani.
Slovesna sveta maša bo v soboto, 13. decembra, ob 16. uri. Slovesnost bo vodil nadškof msgr. Stanislav Zore ob somaševanju jezuitskega provinciala p. Mirana Žvanuta DJ in rektorja cerkve p. Damjana Ristića DJ. Za glasbeni del bosta poskrbela komorni zbor Megaron in Glasbena kapela Jezuitskega kolegija.
Veselimo se vašega obiska in skupnega praznovanja!
Ker bo slovesnost potekala v cerkvi, priporočamo topla oblačila.
Vir: Katoliška Cerkev

Srečanje nadškofa s katehumeni in podelitev Svetega pisma
2025-12-14 16:00 - 17:30
Ljubljanski nadškof bo 14. decembra, na 3. adventno nedeljo, ob 16. uri, v ljubljanski stolnici daroval sveto mašo, pri kateri se bo srečal s katehumeni in jim podelil Sveto pismo.
